— 619 



ným u Jihlavy sbírané, což těžko rozsouditi, poněvadž doklady scházejí. — Křenišov, 

 Šenkhof a Třemeček u Sumberka (Paul), Zábřeh (Pánek), Wiesenberk (Bittner), 

 Petrovice. Ve východní části: paseky v Týnském hájemství u Hranic. 



7) valdepiíosum Braun. Listy čárkovité, hustě chlupaté. 

 Lodyhy silně rozkladité, větve prodloužené, u konce malé. 



Stráně u Žabovřesk. 



d) nitidulum Thuill. (spec). Bylina i s větvemi latnimi roz- 

 troušeně chlupatá, poněkud lesklá, útlejší než tvar základní. Listy 

 trochu širší a plošší, na konci 1 — 1"5 mm š. Lata bohatěji, často již od 

 prostředka rozvětvená. Listy poněkud lesklými, žlutavě zelenými od 

 tvaru základního lehce k rozeznání. 



V brněnském kraji hojný: les Bořky u Židenic, I. tunnel a les za Klaj- 

 dovkou na Hádech a náspy trati u Obran, Zmoly a žleb pod Hády u Bílovic, 

 les Rakovec u Mal. Bukoviny, údolí Punkvy u Blanska, Cacovice, Sv. Antoníček 

 u Brna, Rybníčky a j. m. u Kartouz, Bergl a Markrabství u Medlánek, Ostrá 

 hora a Horka u Cinzendorfu, Lysice, Kraví hora, kopce a trávníky u Žabovřesk, 

 Holedná u Jundrova, lesní stráně u Kohoutovic, Červený kopec, Lotrůvka u Střelíc, 

 Kolomazná pec, Liliová hora a Obecný les u Lulce, Leskoun u Vedrovic. — 

 V Prostějovsku : ve křovinách u Ptení nad berovským mlýnem (Spitzner). V okolí 

 Znojma, v Purkrábce, u Suchohrdlí, na Miihlberku u Liliendorfu, u zámku Nov. 

 Hrádku, u Velk. Mašovic (Oborny). Sem též náleží sub var. subglabrum H. 

 Braun. Rostliny s lodyhou skoro zcela lysou aneb jen dole roztroušeně chlu- 

 patou a listy roztroušeně chlupatými. V okolí Znojma (Oborny), Sv. Antoníček 

 u Brna, L tunnel na Hádech u Obran, kopce u Žabovřesk, v Písařkách při cestě 

 k myslivně, háje pod Tupým kopcem u Kohoutovic. 



í) h i r t e 1 1 u m Jord. Byliny malé, nízké, vzezřením G. alpestre 

 Gaud podobné, lač na všech částech, zejména na dolejší části lodyhy 

 chlupaté. 



v Sudetách : na Petrštýnu. 



/?) G 1 a b r a t a e. Byliny lesklé. Listy i lodyha zcela lysé, jen hořejší 

 listy po kraji s tupými hrboulky. 



84:0. Gf. austriaciim Jacq. (S. rakouský). Lodyhy nízké, po- 

 ložené neb vystoupavé, chabé, lysé a jako celá rostlina lesklé, zře- 

 telně 4hranné, hrany vyniklé, světlej i zbarvené. 

 Listy po 5 — 10, čárkovité neb čárkovité kopinaté, ku konci poněkud 

 rozšířené, hrotité, po kraji ohrnuté neb ploché a zcela lysé. Květy ve 

 volných vrchohčnatých, stažených latách, nejdolejší větve nejsou přes 

 30 7nm, dl. Ušty ploché koruny špičaté. Plody lysé, slabě bradavičnaté. 

 Bylina světlé zelená. Kořen žene tenké, nitkovité, žlutými odumře- 

 lými lístky pokryté, trsovitě rozložené, hustě nahlou- 

 č e n é . a jednoleté lodyhy vyvinující k m í n k y. 



V. 010— 0-20 m. Koruny bílé. 



2j- Červen — srpen. Keřnalé a kamenité stráně, křoviny, lesy, luka. Po- 

 různý. V brněnském kraji: Polavské kopce (Makowsky), Protivanov (Spitzner), 

 Stanovisko a Bergl u Medlánek, Horka u Cinzendorfu (byliny autentické). Liliová 



