644 



54. Hád. Plantagineae Juss. Jitrocelovité. 

 r^ 2C9. Plautago L. Jitrocel. 



A) Lodyha zkrácená s rozelkoii listů, s poslrannimi klasoiinsnýnii slvoly 

 v jich úžlabí. 



1. Listy kopinalf' až vejřilé, travozelené. Listeny suchomázdřité. Trubka 

 koruny lysá. 



878. P. major L. (J větší.) Listy vejci té neb elliptické, 

 5 — 9žilné, krátce neb dlouze řapičné, lysé neb roztroušeně chlupaté, 

 někdy trochu zoubkaté. S t v o 1 vždy rovný, oblý, na spodku slabě 

 pruhovaný, zdélí, řidčeji d e 1 š í 1 i s t ů, lysý neb pýritý. Klas 

 čárkovitě válcovitý, dz hustý. Ušty kališní prosté. Tobolka 

 Spouzdrá, pouzdra 4—8 s e m e n n á. 



V. 0'10 — 0"30 m. Kraj koruny nahnědlý, nitky bílé, prašníky zprvu 

 fialové. 



2|. Červen — září. Luka, cesty, pole, pastviny, od roviny až do předhorí 

 obecný. Odrůdy : 



/?) leptostachya Wallr. Bylina nízká, Msty tenké, 3— 5žilné. 

 Klasy velmi štíhlé, na spodku volnokvěté. P. asiatica L., P. limosa Kit., 

 P. intermedia Gr. a Godr. part. Tvary této odrůdy velmi nízké, s listy 

 Sžilnými a klasy chudokvětými odpovídají odrůdě P. nana Tratt. 



Vlhká místa, bahnitá poříčí; rozšířena. ' P. nana Tratt. roste dosti hojně 

 v okolí Slavonic, Ces. Rudolce, Nov. vsi a Maryše (Oborny), na lukách u Bře- 

 zovic (Spilzner), též v horním údolí. Tise u Winkelsdorfu. 



7) crispa Bubela. Bylina nízká, s tuhými, na spodu chobotna- 

 tými a kadeřavými hsty. 



Porídku. Hřebenem Piadhošté, zde Bubelou pro území objeven. Na Kněhyni. 



879. P. media L. (J. prostředni.) Listy elliptické až 

 ellipticky kopí natě, špičaté, 5 — 9žilné, v řapík obyčejně 

 krátký zúžené, obak mrtnaté. Stvol namnoze mnohem delší než 

 listy, před kvetením sehnutý, slabě rýhovaný. Klas podlouhle vál- 

 covitý, hustokvětý. Ušty kali.šní prosté. Kraj koruny bílý, průsvitný, 

 nitky hlákové, prašníky bledší. Pouzdra tobolky 1 — Ssemenná. 



V. 0-25— 0-50 m. 



4 Květen — září. Luka, pasivy, cesty, pole, od roviny až do předhorí 

 obecný a někdy i ve značné výši, jako 1886 u Ovčírny v Jeseníku. Často 

 i s postranními, květonosnými osami: jako u Oujezda 1876 a 1884, při cestě 

 od Písařek do Bohonic 1883, u Kartouz 1874 a 1880, u Ruchelsdortii u Frý- 

 valdova 1884 atd. 



880. P. montaiia Lamk. (J. horský.) Listy úzce kopinaté, 3 až 

 5žilné, namnoze celokrajné, trochu dlouze huňaté, řidčeji lysé. Stvol 

 oblý, klas krátký, v e j č i t ý, hustý. Listeny široce opak- 

 vejčité, tupé, zpředu trochu tupě hrotité a něco vou- 

 satě brvité, suchomázdřité, nahnědlé. Zuby kališní prosté, bez. 



