— 668 — 



šidlovité, chlupaté. Lichopřesleny v hořejší části lodyhy všecky oddá- 

 lené. Stopky květův'a vrcholíčků chlupaté. Kalichy trubkovitě zvonko- 

 vité i se zuby 3hranně šidlovitými chlupaté. Tvar podoby velmi rá- 

 zovité. 



Posud jen u Trouziiického mlýna u Znojma (Oborny). 



n) sativa L. sp. pl. ed 11. (1763), M. sativa d. crispa et pilosa 

 Koch. syn. (1843)., M. dentata Koch ibid. p. part., non Moench, nec 

 Roth., M. crispa aut. pl., non L., J. Braun ve Form. mor. mát. (1888). 

 Lodyha přímá, jednoduchá neb od dolejška rozvětvená, hustě chlupatá. 

 Listy široce vejčité, v řapík široce zaokrouhlené, obak dosti hustě chlu- 

 paté, stříhané kadeřavě pilovité, svraskalé, 2-5 cm dl., 1-5 — 4; cm š., 

 špičaté, nahoře ubývavě menší a sblížené, hstenovité, protož větve 

 k hořejšku prutovité. Listeny čárkovitě kopinaté. Stopky květní a 

 kalichy hustě srstnaté. Zuby kališní čárkovitě-, neb 3hranně ši- 

 dlovité. 



V zahradách zde onde pěstovaná a někdy zdivočelá. Kolem Brna (Wiesner), 

 Lomnice (Fleischer), Olomouce (Pluskal), zdivočelá na Vysoké poblíž Vel. Karlovic. 



fj-ff Listy podlouhle elliptické, nejhořejší lislenovité, malé. Lichopřesleny 

 na konci v klasovitou řadu sblížené nebo jen velmi nepatrně oddálené. 



o) florUla Tausch., M. arvensis y. florida. Lodyha větvitá, dole 

 slabě, nahoře dosti hustě chlupatá. Listy podlouhle elliptické neb 

 ellipticky kosníkové, prostřední, 3—4-5 cm dl., 1-5— 2-25 cm š., na hci 

 velmi slabě chlupaté, vespod vzláště na nervech chlupaté, špičaté neb 

 přítupé, v řapík skrojené neb zúžené neb krátce zaokrouhlené, po 

 kraji krátce a špičatě pilovité, nejhořejší malé, vejčité elliptické, po 

 kraji nezřetelně pilovité, se špicí skoro tupou; řapíky dolejších Uštů 

 dlouze chlupaté. Lichopřesleny četné, hořejší sbhžené, skorém v kla- 

 sovité květenství spojené. Stopky květův a vrcholíčků slabě chlupaté, 

 často jako trubkovitě zvonkovité, bělavě chlupaté kalichy do nachová 

 zbarvené. Zuby kališní 3hranně kopinaté až šidlovité. — M. dissimilis 

 Déségl. (intermedia Opiz) a M. paludosa Sole velmi podobná, leč od 

 obou svazečky listů, na konci osy postavenými rozdílná. 



Pořídku. Posud jen u Znojma, Obornym pro území objevena. 



IL Campano caly c e s Pérard. Na konci os neplodné svazečky lislu, 

 lichopřesleny ^^ oddálené, řidčeji nejhořejší hustě pohromadě, v květenství i 

 klaso vité seřaděné. Kalich králce zvonkovitý, se zuby krátkými, 3 brannými, 

 řidčeji špičatými, skoro šidlovitými. 



i. Fontanae H. Braun. Listy rozdílně chlupaté neb skoro lysé, v řapík 

 nikoliv široce skrojené neb skoro srdčité neb vejčité, nýbrž elliptické až elliplicky 

 kopinaté neb až k řapíku zúženě sbíhavé. 



a) Orig-anifoliae H. Braun. Kalichy zvonkovité (neb trubkovité) až 

 Irubkovitě zvonkovité, zuby kališní krátké, .špičaté až skoro šidlovité, ku předu 

 namířené. (Sem přísluší střední tvary mezi následujícími skupinami a sku- 

 pinou Salivae Pi-rard, tak že i M. Weidenhofíéri a M. stalenicoii';!'^ Opiz sem 

 vřaditi lze). 



