— 696 — 



údolí Štolové, Domašov, Něm. Libiny, Ces. Bohdikov. — V uli. hradisfském 

 kraji : hojná u Kroméř.Že (Palla), u Bzence a Pisku (Biibela), u Uh. Hradiště, 

 od Rohatce až do Nov. Lhoty a na úklony Javořiny a odtud až k Uh. Brodu 

 a Zděchovu obecná. Ve východní části: u Holešova!, Tuěap a Prusenovic 

 (Červinka), kolem Rusavy (Sloboda)!, kolem Vsetína (Bubela) !, Okrůžko, Uhliska 

 a Vidče u Rožnova (Kotek), Hostýn (Spitzner), Hošfálkov, Balibor, Halenkov, 

 hojná u Velk. Karlovic, Horečky u Frenštátu a Pustý zámek u Kyslíro\a. — 

 U Krásné, na Kotouči u Štramberka, kolem Nov. Jičína, Hradisko u Star. Jičína 

 a zámecký kopec u Fulneku (Sapetza) ! v údolí Ostravice u Frýdlandu a odtud 

 až do Paskova (Oborny), v okolí místeckém : v poříčí Ostravice, pod zámeckým 

 vrchem ve Frýdku, u Lipiny, na Cůpku, u Hodoňo\ic (Gogela). Ve Slezsku : 

 Těšín, Blogotice, Dziegielów, Bogušovice, Bělsko, Bystrá (Kolbenheyer), Koňská, 

 Jablunkov. — U Ustroně (Kolsehy), kolem Opa\y a Gráfenberka (W. Fl.), 

 II Lípové (Milde) kolem Vidnavy. 



B) Lichopřesleny nanejvýš lOkvělé. Cnělka pod hořejšíai pyskem ko- 

 runy vystoupající. Krátké rameno spojidla tyčinkového se zakrnělým pytlíčkem. 



a) Trubka koruny fialqvě modré, řidčeji růžové neb bílé, uvnitř lysá, do 

 obloukovitého hořejšího pysku silně prohnutá. Krátké rameno spojidla plátkovitč 

 rozšířené, na konci s knoflíkovilým zákrskem pytlíčka. 



918. S. silvestris L. (Š. luční). Lodyha přímá, namnoze 

 větvitá, dosti hustě a h o j n ě listnatá, aspoii se 4—5 páry 

 listů, na spodu bez přízemní rozetky, jak listy, listeny, 

 kalichy a koruny jemně pyrit á, bezžlázná. Listy 

 leskle žláznat o-t e č k o v a n é, vejčité až podlouhle kopinaté, 

 dole slabě srdčité neb uťaté, vespod hustě pýřité až krátce 

 plsťnaté. Přesleny četné, dosti sblížené, nejdolejší trochu oddá- 

 lené. Listeny vejčité, dlouze zakončíte, namnoze nachově zbarvené, po- 

 někud blánovité, mnohožilné, žláznatě tečkované, zdélí kalichův. Zuby 

 kališní hrotité. Horní pysk koruny rovný, tyčinky kratší koruny. 



V. 0-30— 0"60 w. Koruna modrofialová, růžová neb bílá, listeny 

 pak zelenavě bilé. Koruny buď větší S. nemorosa Rchb., Tausch, neb 

 as o polovic menší a užší, hořejší pysk koraný rovný, posléz dolů 

 stlačený, kalich i koruna leskle žláznaté jS) parviflora (^elak., S. silvestris 

 Rchb., Tausch. 



2j- Červenec, srpen. Stráně, cesty, meze, suchá luka. V jižní části obecná, 

 jinak porůzná. V brněnském kraji obecná (Makov^^sky), a ještě u Kunšlátu a 

 Olešnice (Clupek), u Boskovic, Stěpánova, Úsobrna a Tasova u Velk. Meziříčí. 

 Rozšířena ve Vyškovsku : Mal. Hoslihrádky, Šaratice, Slavkov, Bučovice, Lulč, 

 Vyškov ald. Rozšířena v Huslopečsku : u Hovoran a Cejče (Spilziier), Židlocho- 

 vice, Hustopeč, Kurdějov, Morkůvky, Krumvíř, Kobylí, Velk. Pavlovice a j. — 

 V Proslějovsku : pouze na rovině, na př. u Zešova, Určic, Brodku, Smržic 

 pod „Horou" Olšan, na Romži, u Kostelce (Spitzner). Ve Znojemsku: od 

 Náměště (Roemer) dolů v celém území, kolem Znojma, též zde onde s bílými 

 květy, při Dyji u Nov. hrádku poblíž Lukova s růžovými květy (Oborny), na 

 klášterním vrchu u Krumlova a u Výmyslic (Zimmermann). V Jihlavsku : Slaný 

 mlýn poblíž Vladislavi u Třebíče (Zavřel). V Olomoucku : poblíž JVlichalské brány 

 u Olomouce (Vogl), u Nezamyslic, Želče, Němčíc a Kojetína (Spitzner). V uh. 



