— 702 -- 



Tvonhrazu (Obornyj. V Olomoucku: v Grýgovském lese u Olomouce (Vogl), 

 u Berouna (Gans). V ish. hradišlském kraji: Obora u Kroměříže (Palla), ve Vele- 

 hradském háji u Uh. Hradiště a u Luhačovic (Schlogl), v lese Plechovci a Háji 

 poblíž Bzence nezřídka (Bubela), na Javořině (Holuby) I, Filipov u Javorníka, u Ba- 

 nova (Makowskyj !, Velká, Kuželová. — Ve východní ěásti : les na Hrádku u Pru- 

 senovic (Červinka), v lese Planisko a při lesních krajích u Rusavy nezřídka (Slo- 

 boda), Paršovické a 'J'ýnské hájemství a na Helfonstýnu poblíž Hranic. — - Ve Slezsku: 

 ve Velk. Heraltických sudech u Opavy a na Hradisku u Krnova ((jr. Fl.) 



•281. Graleopsis L. Koiiopice. 



A) Lodyha pod uzlinami nezlloustlá, nazpět přiliskle pýřilá, často i žlá- 

 ziiaté chlupatá, bez štětin. 



935. Gr. ladanum L. (K. šírolistá.) Lodyha přímá, větvitá. 

 Listy řapíkaté, vejčitě podlouhlé až čárkovitě kopi- 

 n a t é, špičaté, vroubkovaně pilovité. Lichopřesleny namnoze od sebe 

 oddálené. Zuby kališni s ostnitou špičkou, zdéli neb mnohem 

 kratší dlouhé, tenké trubky korunní. Koruny světle na- 

 chové, zřídka růžové neb bílé, se žlutavou skvrnou na pysku dolejším. 

 U nás v odrůdách: 



«) intermedia Vili. Lodyha i kalichy nahoře stopkatě žláznaté. 

 Listy širší, zřetelně vroubkovaně pilovité, sblížené, na dolejšku skrojené. 

 Trubka korunní úzká, dlouhá, mnohem delší než zuby kališni. V. 

 0-10— 0-40 m. G. latifolia Hoffm. 



/?) angustifolia Ehrh. sp. Lodyha i kalichy bezžlázné. 

 Listy úzce kopinaté až čárkovitě kopinaté, oddálené 

 a mělce pilovité, na spodku klínovité. Lichopřesleny namnoze na konci 

 větví sblížené. Zuby kališni s delší ostnitou špičkou. Trubka ko- 

 runní kratší, zdélí neb málo delší než zuby kališni. 

 HostHna méně- hustě chlupatá. V. 010 — 0"50 m. 



Q Červen — podzim. Piole, úhory, kamenité stráně, kopce a) od ro\iny 

 až do nízkého předhoří obecná, též ve tvaru úzkolistém, který mnohdy omylem 

 s následujícím zaměněn byl. l3) pořídku. Květnice u Tišnova. — U Proslějo\ a 

 (Spitzner), u Jihlavy (Pokorný), kolem Rohle (Bitlner), Strážnice, Knězdub, Radějov, 

 Mal. Vrbka, Velká. — U Vsetína a Vyzovic (Bubela). Ve Slezsku : kolem Tě- 

 šína na vápně dosti rozšířena, jako u Mnichů, Golészówa, Blogotic, na Tulu, 

 u Wendrynu až do Jablunkova (Uechlrilz). Mimo to vyskytují se v jižní části 

 tvary úzkolisté, skoro šedoplsťnaté,^ nahoře jen velmi poskrovnu žláznaté, s listy 

 skoro celokrajnými a kratší trubkou korunní, jako kolem Znojma, Suchohrdlí, 

 Tešalic a j. ; byliny tyto patři dle náhledu Oborného snad ku G. canescens Schult. 



B) Lodyha pod uzlinami ± napuchlá, tam štětinami zpět obrácenými 

 srslnatá, mimo to pýřitá neb skoro lysá. 



926. Cr. tetrahit L. (K. polní). Lodyha přímá, větvitá. Listy 

 řapíkaté, kalně zelené, ve. j čité až podlouhle ve j čité, zašpi- 

 čatělé, k dolejšku obyčejně zúžené, hrubě pilované, roztroušeně srstnaíé, 

 zřídka olysalé. Lichopřesleny nahoře namnoze sblížené. Zuby kališni 

 se šidlovitě trnitou špičkou, zdélí trubky korunní neb málo 



