— 708 - 



podkvětiií jemně prišpičatělé, neosinaté, d o 1 e n i ř a p ikaté, hoření 

 přisedlé. Lichť)přesleny volné, 4 — Gkvěté, dolení velmi oddálené. 

 Zuby kališní kopinaté, s hrotem až skoro ku špičce chlupatým, kratši 

 než trubka koruny, namnoze trochu ohnuté. Koruny skoro rovnovážné. 

 Bylina jednoletá. 



V. 0'10 — 0"45 m. Koruny bélavě žluté, s nachovými tečkami v ústi 

 a na dolenim pysku. 



Q Červenec — říjen. Úhory, role, meze, rumiště, cesty, vinice, pahorky, 

 v jižní části obecný, jinde řidčeji neb schází, jako v Jihlavsku, severní Moravě 

 a Opavslíu. V brněnském kraji obecný (Makowský), leč v severní části tohoto 

 kraje neroste, neb velmi pořídku. — U Cebína a u Tišnova (Pluskal), neroste 

 kolem Kunštátu a Olešnice (Clupek), obecný v krajině hustopečské, krumlovské, 

 vyškovské a kyjovské. — Hojný na rovině v Prostějovská, jako u Prostějova, 

 Určic, Žárovic, Drahan, řidčeji v horácli (Spitzner). Ve Znojemsku od Mohelna 

 až ku hranici zemské všude rozšířen, kolem Náměště neroste (Oborny). V Olo- 

 moucku : u Olomouce a Hněvotína (Vog-l). V uh. hradištském kraji : u Miňůvek 

 (Palla), u Hostie a Zdislavic (Reissek), hojný na polích nad Domanínem a obecný 

 u Kyjova (Bubela), kolem Uh. Hradiště (Schloyl), na Javořině (Holuby), Piohatec, 

 Petrov, Zvolenov, Strážnice, Piadějov, Hrozn. Lhota, Tasov, Lípov, Velká, Vrbka, 

 Nivnice. Uh. Brod, Havrice, Prakšice, Suchá Loza, Ordějóv, Bystřice, Banov, 

 Bojkovice, odtud pořídku a namnoze schází. — - Při cestě od Lidečka do Polanky 

 (Sapetza). Ve východní části : kolem Tučap, Dobrotic, Prusenovic, leckde společně 

 s následujícím (Červinka), u Rusavy (Sloboda), pořídku u Vsetína, zde jen na 

 jednom strništi „na Trávníkách", bezpochyby že zavlečený (Bubela), u Něm. 

 Jasenického parního mlýna, jednou u Frýdlandu a Nov. Jičína (Sapetza). Ve 

 Slezsku: kolem Těšína (Kotschy)!, u Třence, leč pořídku (Uechtrilz), hojný 

 u Koňské ! a Punzówa (Hetschko). 



93(j. S. recta L. (Č. přímý). Krátce přilehle srstnatý. Lodyha 

 přímá. Listy velmi krátce řapíkaté, hoření přisedlé, podlouhlé až ko- 

 pinaté, zašpičatělé, vroubkovaně pilovité, podkvětní osinaté, často celo- 

 krajné. Lichopřesleny husté, 6 — 12květé, v přetrhované, prodloužené 

 klasy sestavené. Květy přímé. Kalichy mrtnaté, jich zuby 3hranné, 

 s lysým hrotem. Trubka korunní zdélí kalicha. Oddenek víceiodyžní. 



V. 0-40— 0-75 w. Koruny světle žluté, s dolenim pyskem citrónově 

 žlutým, nachově tečkovaným. 



'^■ Červen — srpen. Kamenité, skalnaté a keřnaté stráně, kopce, meze, 

 světlá křoví. Obecný ve střední a jižní části, jinde řidčeji neb schází. V brněnském 

 kraji : hojný aa Hádech u Obran, v Písařkách u Brna (Makowský), na Cebince 

 u Cebína (Pluskal)!, na Přísadniskách u Boskovic (Svěrák), niezi Šlapanicemi 

 a Pindulkou (Niessl)!, u Ivančic (Schwoeder) !, v údolí Oslavy u Oslavan, 

 u Modřic, Adamova a Němčan směrem k Bučovicňm (Oborny)!, u Zelče (Spitzner) 

 a Klobouk (Steiger)!, hojný u Cejče (Uechtritz) !, Křížová hora a Sv. Florianek 

 u Krumlova (Zimmermann), Bořky a kopce u Židenie, Slatinské skály, Líšeň, 

 Ochoz, Caeovice, Sv. Antoníček, Karlouzy, Rečko^■ice, Mi-dláuky, Evanovice, 

 Soběšice, Bílovice, Kuřim, údolí Josefské, Blansko, Macecha, Ostro\-, Sloup, Tišnov, 

 Žemúvka, Rozdrojovice, Komín, Bystrc, Jundrov, Střeliee, Stará hora u Syrovic, 

 Mal. Hostihrádky, éaratice, Slavkov, Větrník u Dražovic, Vyškov, Bohdalice, 



