709 



Židlochovice, Něinčice, Wies^runl u Bosovie, Knimvíř, Kobyli, Vclk. Pavlovice, 

 Mariánská studénka u Krumlova, Budkovice, Olbramovice. — V Proslějovsku : 

 na Kosiři, Záhoří, na Kostelecké hoře, u PUiuilova, u Ptení (Spitzner). Ve Zno- 

 jemsku: v údolí Oslavy od Senohrad počínajíc dolů (Makovvsky), v údolí Jihlavy 

 u Mohelna, na hadci (Roemer), v údolí Dyje od Vranova dolů velmi obecný, 

 též v údolí Leskavy, Hradnice, Jevišovského potoka, jako též na sousedných 

 výšinách, na Leskouně, u Miroslavi a na Polavských a Mikulovských kopcích 

 (Oborny), na Sleinheide mezi Drnoholceni a Dunajovicemi (Ripper). V Jihlavsku 

 a severní Moravě neroste. Hněvotín u Olomouce (Vogl), u Litovle (Spitzner). 

 V uh. hradištském kraji: Obora u Kroměříže (Palla), hojný u Uh. Hradiště 

 (Schlogl), hojný v Hodonínském lese' (Uechtritz), v okolí Bzcnce skoro všude 

 rozšířen (Bubela) , na Javořině (Holuby), u Banova (Makowsky), u Strážnice, 

 Radějova, Mal. Vrbky, Velké, Machova a Dlouhá luka a j. a Ja\orníka. — ■ 

 Ve východní čásh: v Kruhách u Tučap, lomy nad Dobroticemi a j. roztroušen 

 (Červinka), Jankovice u Rusavy (Sloboda), na Kotouči (Sapetza)!, Hradiska a j. 

 u Štramberka. — Ve Slezsku: kolem Těšína!, a Dziegielówa ÍKolbenheyer), 

 kolem Opavy (W. Fl.). 



284. Ballota L. Šedivka. 



937. B. nigra L. (Š. černá, měrnice.) Lodyha přimá, větvitá, 

 jako kalichy a hsty mrtnatá, řidčeji hustě huňatá. Listy řapíkaté, 

 vroubkované, vejčitě podlouhlé až vejčité, dolení tupé, hoření špičaté, 

 na spodku slabě srdčité až slabě klínovitě skrojené. VrchoUčky oddá- 

 lené, oba stříčné, namnoze velmi nestejně stopkaté. Květy jednostranné 

 a "sehnuté. Kahch silně žeberna'ý, zuby jeho Shranně kopinaté, dlouho- 

 osinaté neb vejčité. krátkoosinné, otevřené. 



V. 0-60 — I "00 111. Koruny hustě huňaté, špinavě růžové, zřídka 

 bílé. Zápach nepříjemný. Tvar s veHkými, měkkými, k dolejšku klíno- 

 vitě zúženými Hsty. B. urticaefolia Ortm. 



2J- Červen- — září. Rumiště, kraje lesů a polí, zdi, ploty, česly. Obecná od 

 roviny až do nízkého predhoří, až skoro do 400 ;// a ještě kolem Vsetína, leč 

 pořídku (Bubela), hojná na Hukvaldech a pouze u Frýdeckého nádraží (Gogela) 

 B. ibetida Lam. se. zuby kališními vejčitými, nálile v krátkou osinu vybíhajícími, 

 u nás neroste. 



385. Lamium L. Hluehavka. 



A) Eulamium Aschers. Poslranni ušty dolcního pysku nevyvinuté, 

 1 — více malýaú zoubky na ústí naznačené; střední ušet opak srdčitý, ku spodu 

 stažený. Prašníky vousaté. Koruny nachové neb bílé. 



1. Trubka koruny rovná, tenká, hoření pysk nekýlnatý. Byliny jednoleté, 

 s kořenem vřetenovilým. 



938. L. amplexicaule L. (H. objimavá.) Lodyha na spodku 

 větvitá, větví obloukovitě vystoupavých, dole lysá, nahoře mrtnatá. 

 Listy dolení řapíkaté, menší, okrouhle srdčité neb 

 1 e d v i n k o v i t é, vroubkované, podkvětní přisedlé, polo- 

 o b j í m a v é, ledvinkovité, stříhané vroubkované. Polopře- 

 sleny 6— lOkvěté, 2 nejdolejší často oddálené. Kalich srstnatý, jeho 

 zuby brvité, po odkvětu skloněné, posléz opět otevřené. Trubka 

 k o r u n n í u v n i t ř 1 v s á. 



