— 718 — 



290. MaiTubiuiu L. Jal)leíiiík. 



94-7. 31. vul,£;-are L. (J. obecný). Lodyha vhiatě plsfnatá, namnoze 

 jen od spodu přímo větvitá. Listy tapikaté, o ic r o u h 1 e v e j č i t é, 

 hořeni přišpičatělé, nestejně-, často zastřihovaně vioubkované, bubU- 

 nato - svraskalé, vespod šedoplsfnaté. Lichopřesleny husté, 

 mnohokvěté, skoro kulaté, oddálené. Kalich hustě plsťnatý, zubů 

 k a li š n í c h 10, h o ř e j i lysých, ostnitč zakončených, h á k o v i t ě 

 ohnutých, 5 jich střídavě kratších. 



V. 0-25 — 50 iH. Koruny velmi malé, b.lé. Zápach jablkový. 



^■ Čcrvenec-zán. Cesty, meze, rumišlě, vsi, kraje silnic, kamenité sucho- 

 pary, v jižní (iásti obecný, jinde pořídkii. V brněnském kraji obecný, v severní 

 části řidčeji, jako u Tišnova (JVlakowsky) a sice v štěrku na úpatí Květnice a 

 na Cebince (Pluskal), liojný kolem Hustopeče (A. Reiiss), Klobouky (Steiger), 

 II Lanštorfa a Čejce (Oborny), u Terezova (Spitzner), klášterní náměstí u Krumlova 

 a na stráni silnice k Rokytné, u Výmyslic (Zimmermann), Modříce, Telnice, 

 Měnín, Mal. Hostihrádky, Slavkov, Vyškov, Kostelec, Kyjov, Sobůlky, Kurdějov, 

 Morkůvky, Kobylí, Velk. Pavlovice, Zaječí, Šakvice, Vedrovice, Olbramovice, 

 Břeclav, Star. Břeclav, Poštorna, Nov. ves. — V Proslějovsku : pouze na ru- 

 vině u Cechovic, Hrubčic, Určíc, pod Kosířem, u Slatinek (Spitzner). Ve Zno- 

 jemsku obecný: NáměšC (Roemerj, Mor. Budějovice, Znojmo, Hrušovany, Frelešdorf, 

 Jaroslavice, Stracliotice, Krhovice, Hodonice, Velk. Mašoviee, Podmole, Mikulov, 

 Polava, I>oln. Vistonice a skoro ve všech místech podél Dyje (Oborny). Kolem 

 Jihlavy na vzdělané půdě velmi pořídku, jako na záhonech Bylinné stezky 

 (Pokorný). V (Jlomoucku velmi pořídku : jako u Cernovíra a Novosadii (Vug-1), 

 u Slatenic (Spitzner). V uh. hradištském kraji: u Uh. Hradiště (Schlógl), u bze- 

 neckého nádraží a při silnici od Bzence do Vracova, u Lutonína u Vyzovic 

 poblíž Vsetína (Bubela), na Javořině (Holuby), Rohatec, Zvolenov, Strážnice, 

 Hroz. Lhota, Lipov; Velká až do Javorníka, zde již ojedinělý. Ve Slezsku : dle 

 Vierhappera ve vesnicícli kolem Vidnavy pěstován a zdivočelý. 



948 X ^^^' ^í* remotum Kit. (J. oddálený, uherský). Bylina 

 slaběji plsťnatá, vice šedozelená. Listy řapikaté, dolení v e j- 

 čité, hořeni podlouhle ve j čité, kratší a širší než u následu- 

 jícího, nestejně vroubkovano-pilovité. Lichopřesleny husto- 

 květé, oddálené. Kahch 5— 10 zuby. zuby jeho s delším 

 pichlavým, nahým, slabě ohnutým hrote in, ostatně jako 

 následující. 



V. 0-30 — 0*60 m. M. peregrinum X vulgare Reichb., M. pereg. 

 L. a. latifohum Koch, Neil etc, M. pannonicum Reichb. 



2}- (vcrvenec, srpen. Namnoze s rodiči. V brněnském kraji řidčeji než M. 

 peregrinum (Makowsky), u Cejče (Wiesner), Terezov, Kobylí, Velk. Pavlovice. — 

 Ve Znojemsku: hojný kolem hřbitova u Velk. Mašovic, kolem a ve Hradišti, 

 v hlubokých cestách kolem Znojma a Milfrouna, v Hrušovanech, Frelešdorfu a 

 Grafendorhi (Oborny). 



948. M. i)eregTmiim L. (J. cizí). Lodyha pi'imá, řidčeji vy- 

 stoupavá, odstále větevnatá a jako celá bylina bělavě šedo- 

 }> 1 s ť n a t á. Listy řapikaté, dolení podlouhle v e j č i t é, 



