— 719 — 



Q Cervcnec-zaří. Skalnaté a kamenité stránč, štěrk, zvlášlč na vápiič, 

 pořídku a pro nedo.slalek dokladů nejisto, zdali i všechny následující údaje sem 

 přísluší. Polavské kopce s Orlaya grandiflora (Niessl a Uechtrilz), Květnice a 

 Předklášteří u Tišnova (Pluskal a Hochstetter) ; já jsem zde vždy jen T. chamaedrys 

 sbíral ; na úhorech výslunných kopců u Zlechova a Tupes (Schlog-l), u Kadova 

 blíže Hostěhradic (Zitnuiermann), dle Schierla při silnici mezi Hoslihrádky a Bo- 

 šovicemi ; na Javořine (Holuby), u Rusavy (Sloboda), zde snad jen T. chamaedrys 

 (Babela). 



958. T. chamaedrys L. (Kalamandra). Lodyha položená neb 

 vystoupavá, dole dřevnatá, polokřovitá, 2řadě huňatá, namnoze 

 však kolkolem hustě pýřitá. Listy podlouhle opakvejčité, 

 tupé, v krátký řapík klinovitě ztížené, stříhané vroubkované, 

 srstnaté až olysalé. Lichopřesleny nejhořejší sblížené, 

 v jednostranný hrozen splývající. Oddenek trsnaté 

 větevnatý. 



V. O" 15 — 0*25 m. Koruny značné, světle nachové, zřídka bílé. 



2j- Cervenec-září. Yýslumié, keřnaté stráně, kopce, vinice, kraje cest a 

 lesů, ve střední a jižní části obecná, jinde pořídku aneb schází. V brněnském 

 kraji: ve střední a jižní části hojná, v severní řidčeji (Makowsky), u Cebína, 

 Tišnova, Lomnice (Pluskal)!, u Adamova (Oborny)!, Želč, Pistovice, Račice, 

 Drysice, Lulč (Spitzner), Obrany, Bílovice, Kuřim, Drásov, Blansko, Ostrov, obecná 

 v krajině vyškovské, kyjovské, hodonínské, hustopečské a krumlovské. V Pro- 

 stějovsku : na kosiřských vinohradech, u Cech, v Brosu u Služina, na koste- 

 leckých vinohradech, u Plumlova, na stráních ve hraničném žlebu (Spitzner). 

 Ve znojemském kraji: v celé pahorkatině dosti rozšířena, u zříceniny „Chrašfan" 

 u Bítova též s bílými květy (Oborny). V Jihlavsku pořídku: posud jen na 

 úklonech kolem zříceniny „Kozlov" u Koněšína poblíž Třebíče (Zavřel). V Olo- 

 moucku : úklony za Hněvotínem a u Slatěnic (Vogl a Mik). V uh. hradištském 

 kraji : v jižní části zcela všeobecně (Reissek), Obora u Kroměříže (Palla), u Vele- 

 hradu (Sapetza), na kopci Sv. Rocha u Uh. Hradiště (Schlogl), kolem Bzence 

 velmi roztroušena, leč pospolitá (Bubela), Strážnice, Velká, Vrbka, Javorník, 

 Strání, Uh. Brod, Havřice, Ordějov, Banov, Val. Klobouky, horní závrší u Na- 

 vojné. — Ve východní části: u Rusavy (Sloboda), velmi zřídka na „Trávníkách" 

 u Vsetína- (Bubela). 



959. T. scordiuM L. (O. čpavá). Lodyha bylinná, vystoupavá 

 neb přímá, větvitá a jako větve hustě šedohuňatá. Listy velmi měkké, 

 podlouhlé neb podlouhle kopinaté, tupé, přisedlé, hrubě zubaté, py- 

 rite, na líci někdy olysalé. Květy po I — 3, jednostranné, lichopřesleny 

 všecky oddálené. Kalich trubkovitě zvonkovitý, hustě 

 huňatý. Oddenek daleko plazivý, v ý b ě ž k a t ý. 



V. 0-15— 0"40 w. Koruny světle nachové. Páchne česnekem neb 

 užovkou. 



4 Červenec, srpen. Vlhká luka, bažinné příkopy, háje, pobřežní křoví, 

 u rybníků, ve střední a jižní části, zvláště v nížinách při Dyji, Svratce a Moravě 

 velmi porůzná. Podél Svratky : bažiny u Měnína (Hochstetter), Rajský lesík 

 u Cernovic a bažantnice u Měnína (Makowsky), podél Dyje od Drnoholce 



