724 



polovice trubky korunní, nestejně žilnaté a jako listeny huňaté. Ko- 

 runa dosti veliká, nahoře málo rozšířena, v polovici hřbetu 

 silně prohnutá, kraj řasnatý, kadeřavě zubatý, hořejší pysk no- 

 zřejmě 21aločný, nazpět ohnutý, dolejší Sdílný, laloky skoro 

 stejně veliké. Tyčinky ohnuté, nad polovici vnitř hustě huňaté, nahoře 

 žláznatě chlupaté, prašníky dlouze hrotité. Blizny žluté. 



V. 0-20 — 0*60 w. Koruny a hstence ± růžové, posléz žlutavé. 

 Bylina nažloutlá neb načervenalá. O. stigmatodes Wimm., O. elatior 

 Sutt. ; O. Kochii F. Schulz, a sice tvary vysoké, hnědočervené a 

 krátkoklasé. 



2j- Červenec, srpen. Výslunné, kernaté stráně, meze, cesty na Centaurea 

 scabiosa porůznu. V brněnském kraji : kolem Brna, na Hádech u Obran ve ť. 

 Kochii F. Schultz, ojediněle mezi Obrany a Bílovicemi, pořidku na velké louce 

 západně od bývalého Cejčského jezera, hojněji při cestě mezi Čejěem a Krum- 

 vířem (Uechlritz), u Židlochovic a Polavy (Niessl), u Nikolčic (Šebesta), u Otnic 

 a Sokolnic (Makowsky), u Nosislavi (Oborrly), na Prackém kopci (Czižek), kraj 

 lesní u Klajdovky, úklon Hadův u Maloměřic, úpatí Hadův a j. m. u Líšně, kopce 

 u Ochoze, Tišnov, Wiesgrunt u Bošovic, Hustopeč, luka u líobylí, Krumvíř. — 

 Za Žešovem u Cilvánské líuchyně, na Zálioří a na kosteleckých vinohradech nad 

 Bílovicemi u Prostějova (Spitzner). Ve Znojemsku: na Býčí slíále za Trouzniekým 

 mlýnem a v údolí Leskavy u Znojma, leě velmi pořidku, hluboká cesta mezi 

 Mal. Tasovicemi a Znojmem (Oborny), hojněji na Polavských a Mikulovských 

 kopcích, na Turoldu (Peter), Šibeničniku, Trabinský dvůr u Grafendorfa (Rípper), 

 u Mikulova a Lednice (Niessl), Huěvotinské lomy u Olomouce (Reissek 1847), 

 na Javořině (Holuby). Ve Slezsku : na Tulu v Těšínsku (Zlik), kolem Vídnavy. 



968. 0. alsatica Kirsclileg-er. (Z, elsaská.) Lodyha naspodu 

 ztlustlá a hustě střechovitě, nahoře hojně šupinatá, šu- 

 piny vehké, kopinaté, trochu odstálé. Klas vejčitý až válcovitý, husto- 

 květý. Květy ku předu zkřivená, odstálé. Listeny porůznu chlupaté. 

 Kališní lístky prosté neb u předu srostlé, Sklané, v i c e- 

 ž i 1 n é, sotva delší než polovice trubky korunní. Koruna trubkovitě 

 zvonkovitá, na hřbetě silně, v polovici nejsilněji prohnutá, 

 s okrajem velmi rozšířeným, jako odškrceným. Ho- 

 řejší pysk hluboce Slaločnatý neb mělce vykrojený, laloky 

 odstálé, u dolejšího pysku vyhlodaně zubaté. Tyčinky na spodu chlu- 

 paté, nahoře jako čnělka žláznatě chlupaté. Blizna sytě žlutá, se zře- 

 telnou příčnou štěrbinou. 



V. 0-20— 0-30 m. Koruna hnědě žlutavá, náfialová. O. cervariae 

 Suard., O. libanotidis Opiz, O. Buekiana Koch., O. brachysepala 

 F. Schultz. 



2]- Červen. Na Peucedanum cervaria a Seselí libanolis, velmi pořidku. 

 Posud jen u Mírová poblíž Olomouce (dle Zienkowicze non Godron fide Reuler 

 Prod. XL). 



c) Glandulosae Beck. 1. c. p. 424. Hřbet koruny dosti rovný neb 

 slabě ohnutý, na konci k hořejšínm pysku sehnutý. Koruny veliké, zvonkovilé. 



