— 741 — 



kořonujicí, větvitá. Listy přisedlé, poloobjímavé, čárkovitě 

 kopinatéažkopinaté, se zoubky nazpět ohnutými, 

 namnoze vroubkem shora přikrytými. Hrozen velmi 

 volnokvětý, stopky niťovité, vícekrát delší než Hsteny a tobolky. T o- 

 b o 1 k y skoro í2krát delší než širší, delší než kalich ajako 

 celá bylina lysé. 



V. O" 10— 50 m. Koruny malé, bělavé, s modravými žilkami. 



2(. Cerven-říjen. Břehy, příkopy, vlhká luka, u rybníkův. Ve střední a 

 jižní části obecný, jinde porůznu. V česko-moravském pohoří roztroušen : u Telče, 

 Raděnic, Pilvarce, Bystřice, Horn. Rozinky, Nov. města a Neudeku. — U pro- 

 slčjovského nádraží, u Ivřenúvek, na Osině, v žárovském lese, u Drahan (Spitzner). 

 Ještě u Wisenberka a Winkelsdorfu (Oborny). U Tučap a Prusenovic roztroušen 

 (Červinka), u Vsetína (Bubela), u Rožnova a Zubří (Kotek), u Místku (Gogela) 

 kolem Frenštátu, Hranic a Unčova. — ■ U Piňovic (Klaníc), v Trzyciežském lese 

 u Těšína (Helschko), u Vidnavy. 



//) Byliny suché půdy, na lodyze a listech chlupaté. 



a) Hrozny velmi řídké, 1 — 4květé, zhusta jen v úžlabí jednoho z obou 

 li^tů, jen 1 — 3 okolo prostředka lodyhy. Tobolky sploštélé, na přič širší, na- 

 hoře i dole mělce vykrojené, skoro brýlovité. 



998. Y. inontana L. (R. horní). Lodyha dlouhočlenná, dolejškem 

 položená a jako listy a hrozny roztroušeně chlupatá. Listy dlouho- 

 řapičné, ve j čité neb okrouhlé, hrubě vroubkovano-pilovité, 

 o b a k 5— 6z u b é, řapíky hustě brvité. Hrozny dlouze stopkaté, 

 chudokvěté. Stopky květů nitkovité, daleko odstálé, 3k r á t 

 delší listeníjv. Tobolky chlupaté, delší než kopisťovité lístky ka- 

 lišní. Oddenek dlouhočlenný, plazivý. 



V. 0*10 — 0*30 ;//. Koruny bělavé, nafialovělé. Před květem La- 

 mium galeobdelon podobná, od tohoto oblou lodyhou okamžitě k ro- 

 zeznání. 



4 Květen, červen. Stinné, horské lesy, zvláště Beskyd a Sudet. V list- 

 natých lesích mezi Němčicemi a Boskovicemi (Uechtritz), u Roudna (Rieg-erj, 

 Černý les. Žákova hora a jinde v česko-moravské vysočině (Kovář), u Walden- 

 burka a v Měšťanském lese u Šumberka (Paul), horské lesy u Josefova poblíž 

 Koldšlýna a mezi Koldštýnem a Kleinovými hutěmi (Makowsky), u Janovic 

 (Schierl), Stříbrníce, Černý hon, Černá kupa. — Klads. Sněžník (Opiz), u Reivízu, 

 na Hungerberku u Mal. Moravice, na Vidlici a Leiterberku (Grabowski). Dle udání 

 ve stinných lesích kolem Velehradu a Buchlova (Schlogl). V Beskydách; hojně 

 na Javořině a Lopeníku (Holuby)!, Val. Klobouky (Sapetza), na Humenci a Bo- 

 tiči u Rusavy (Sloboda), na Radhošti (Reissek), na Štolové u Trojanovic, na 

 Javorníku u Věřovic a ve Vys. lese u Nov. Jičína (Sapetza), nehojný v lesícíi 

 na hůrkách Palkovských poblíž Místku, hojný v lesích na Salajce a Beskydu 

 (Gogela). Ve Slezsku: na Lysé hoře směrem k Mohelnicům, u jednoho pramene 

 na Cantorym (Kolbenheyer), na Solné hoře a u Bystré u Bělska (Baier), na 

 Tulu (Fiek), na Stogovi^ce (Uechtritz), údolí Radwanów (Schube), Skalice před 

 Frýdkem (Kotula), u Tomášova a na Drehberku. — U Gráfenberka (Milde), 

 u Briesen a Lalzdorfa (Vierhapper), při cestě k Mariahilťu u Zuckmantlu (Richter). 



