748 



^) Květy všecky v úžlabí lupenův. Stopky kvétní později nazpět ohnuté. 

 Lodyha větevnatá, větve, nazpět ohnuté. 



*) Agrestes. Listy vroubkovaně pilovité. Tobolka, vykrojeně 2laločná. 



1013. Y. Tournefortii Omel. (R. Tournefortův). Lodyha na 

 dolejšku větvitá, větve prodloužené, položené, kořenující, koncem 

 vystoupavé. Listy vejčitě okrouhlé, na spodu slabě srdčité 

 neb uťaté, hrubě vroubkovan o-p i 1 o v i t é, roztroušeně chlu- 

 paté. Stopky mnohem, hořejší více (4 — 6) krát delší 

 nežjich listy, nazpět ohnuté. Ušty kališní podlouhlé, špi- 

 čaté, deUi tobolky, v tuhém úhlu rozestálé. Tobolka úhlem velmi 

 tupým vykrojená, s laloky špičatými, rozestálými. smáčknutými, za 

 sucha vynikle siťnatě žilnatá, ostře kýlnatá. di žláznatá, skoro 2krát 

 širší než delší. 



Větve 0-10— 0-40 m d. V. persica Poir 1808., V. Buxbaumii Ten. 

 181L — 15. Koruny veliké, blankytné. 



Březen, duben, na podzim opět. Role, úhory, záhony, trávníky, od 

 roviny až do vyššího předhoří rozšířen. Ve střední a jižní Moravě obecný; 

 rovněž i v Prostějovsku (Spilzner). V ěesko-moravském pohoří: kolem Jihlavy 

 poříJku (Reichardt), u Nové Říše, Želetavy a Telče. — Olešnice (Clupek), u Kře- 

 nové (Ripper). Kolem Olomouce (Mik) !, u Zábřeha (Pánek), Velk. Losina (Oborny)!, 

 Unčov, Něm. Libiny, Petroviee, Sobotín, Maršíkov, Rejhartice, Velvice, Bludov, 

 Ces. Bohdikov, Raškov, Hanušovice, Rymařov, Budišov. V jihovýchodní části: 

 na Javořině (Holuby), Velká, Javorník, obecný kolem Uh. Brodu, Bojkovice, 

 Val. Klobouky, Lidečko, Příkaz, Bystřice p. H. — Rusava (Sloboda) !, neroste 

 u Vsetína (Bubela), Nov. Jičín (Sapetza)!, u Stramberka a Přibora (Ripper), 

 Jindřichov a Hranice (Schlosser) !, Rožnov, Frenštát. — Ve Slezsku: u Otic 

 v Opavsku (Svěrák), Krásná, Moravka, Lomná, Jablunko\', Těšín, Vítkov, Vítberk, 

 Odry, Frývaldov, Lípová, Vidnava. 



1013. V. opaca Fries. (R. tmavý.) Lodyha jako u předešl. Listy 

 okrouhle vejčité, vroubkovaně pilovité, dosti měkké, tmavo- 

 zelené, měkce šedopýřité. Květy dlouze stopkaté, 

 nazpět sražené. Stopky delši než listy, Uslky kahšní 

 vejčitě podlouhlé, tupé, na plodu od sebe odstálé, vně, zvláště na 

 spodu hustě odstále šedochlupaté a zřetelně žilnaté. Tobolka 

 2krát širší než delši. zřetelně kýlnatá, hluboce vykrojená, 

 žilnatá, krátce a hustě pýřitá, s roztroušenými, del- 

 šími chlupy žláznatými, pouzdra tobolky málo vyšší 

 než širší, 5— 7semenná. Nitky do prost ředka trubky ko- 

 runní vetknuté. Semena 6 — 7krát větší než u V. polita. 



Větve 0-10— 0'30 m dl. Koruny malé, čistě blankytné. V. agrestis 

 L. /?. palviflora Neilr. part. 



Q Duben, květen, na podzim opět. Role, rumná místa, zvláště na půdě 

 liliiíité, pořídku. U Boskovic (Svěrák), Cízkrajov u Slavonic (Oborny), u Žešova 

 (Spilzner), Hukvaldy a jinde v území roztroušen f^Reissek). 



