— 749 — 



1014. V. agTCstis L. (R. polní.) Lodyha jako u předešl. Listy 

 světle olivově zelené, mastně lesklé, roztroušeně 

 chlupaté, podlouhle vejčité. na spodu uťaté neb srdčité, hrubě 

 vroubkovano-pilovité, obak 3— 5zubé, tupé, trochu tlusťounké, hořejší 

 obyčejně více podlouhlé. Květy stopkaté, stopky 2- neb 

 vícekrát kratší než jich listeny, nazpět sražené. 

 Lístky kališ ní vejčitě podlouhlé, tupé, za plodu odstálé, skrovně 

 chlupaté a brvité. Nitky právě nad dolejškem okraje 

 trubky korunní vetknuté. Pouzdra tobolky iákrát 

 vyšší než širší, úzkým, hlubokým výkrojkem oddělená, slabě 

 kýlnatá, s hojnými, žláznatými chlupy a nečetným, 

 krátkým p ý ř í m. Semena jako u předešl., leč více vypouklá. 



Větve O- 10- -0-30 m dl. Koruna namodrale bila, hořejší ušty 

 světlo-modře žilnaté. V. agrestis L. «. grandiflora Neilr. 



Q a (^ Duben, kveten, na podzim opět. Role, zvlašt bramborová, úhory, 

 často s následujícím a předešlými změten. Velmi pořídku, neroste ve střední a 

 jižní Moravě, nejdříve ještě mohl by ve vyšších polohách českomoravské vyso- 

 činy a v severní Moravě se vyskytovati. Zdali některé z následujících v Ob. Fl. 

 uveřejněných údajů sem se vztahují, nelze rozhodnouti, poněvadž doklady schá- 

 zejí. Od Kroměříže, odkud ji Palla uvádí, Wiesbaur jen následující viděl. Olomouc 

 (Vogl), Zábřeh (Pánek), Mor. Třebová (Oborny), u Ždáru (Kovář in lit.), kolem 

 Berouna (Gans), Roudna (Rieger), zde onde u "Holešova (Sloboda), Luhačovice 

 (Schlogl), na Javořině (Holuby), dle Schlossera u Jindřichova a Hranic?. V Tě- 

 šinsku (Kolbenheyer), v Opavsku (Oborny). 



1015. V. polita Fries. (R. lesklý.) Listy široce vejčité, vroub- 

 kované zubaté, řapíkaté, tlusťounké, jasně zelené, hladké, roz- 

 troušeně chlupaté až skoro lysé, as 2krát kratší než u předešlého. 

 Ušty kališní široce vejčité, přišpičaté, na plodu dole ji 

 se vespolek dotýkající neb částečně kryjící, vně 

 dole skrovně přitiskle chlupaté. Pouzdra tobolky sotva 

 "vyšší než širší, na hřbetě bez kýlu, řídce pýřitá a krátce žláz- 

 natě chlupatá, pod úhlem ostrým vykrojená, 4 — 14semenná, semena 

 velmi malá. 



Větve 0*06 — 0*25 m dl. Koruna namnoze temně blankytná, v ústí 

 s nachovým kroužkem. V. didyma Ten., V. agrestis L. /?) parvifolia 

 Neil. part. 



Q a Březen, duben, na podzim opět. Role, meze, rumiště, záhony, 

 ploty, v rovině a nízkém předhoří rozšířen. V brněnském kraji : Špilberk u Brna, 

 u Adamova (Oborny), kolem Kimšlátu a Olešnice (Clupek), Kraví hora u Žabo- 

 vřesk, Židenice, Hády u Obran, Bílovice, Krtiny, Boskovice, Letovice, Bučovice, 

 Vyškov, Kyjov. • — V okolí Prostějova dosti poskrovnu (Spitzner). Ve Zno- 

 jemsku: kolem Náměště a Kralic (Roemer), kolem Znojma obecný, též kolem 

 Jaroslavic, Mikulova a při dolní Dyji (Oborny). V jedné zahradě u Jihlavy 

 (Reichardt), Telč, Bystřice n. P., Žďár, Jimramov, Nov. Jimramov, Borovnice. — 

 Kolem Olomotice (Vogl), Tovačova (Spitzner), u Milkova (Slavíček), Zábřeha 



