— 751 — 



na Star. Plumlové, a Křenůvek \^ Občinách (Spitzner). Ve znojemském kraji hoj- 

 něji: Nániěšt (Roemer), u Jaroslavic, Bítova, Vranova, Znojma, Polavy, Miknlova 

 a j. m. nikoliv řídký (Oborny). V česko-moravském pohoří : údolí Jihlavy u Ji- 

 hlavy (Pokorný), Jurdova stráň u Třebíče (Zavřel), údolí Dyje u Star. Hobzí 

 (Oborny), Velk. Meziříčí, Pelrovice, Vosova, Střítež, Bystřice n. P., Zubšlýn, 

 Vitochov, Chudobín, Hololín. — V Olomoucku a severní části : Mariánské údolí 

 a Hlubočky u Olomouce (Spitzner), horský les za Velk. Bystřicí (Mayer), u Mil- 

 kova (Slavíček), na Hirschensprungu a Saumbergu u Střelné (Burghauser), druhdy 

 u Hněvotínských lomů, od r. 1851 zašel (Vogl), Pioudno, u Berouna (Rieger), 

 Winkelsdorf (Oborny)!, les Grunt u Ptymařova (Schierl) !, břehy Tise u Velk. 

 Losina, Filipov, Zaječí skály u Rejhotic, Teplice, Klepáčov. — V uh.-hradištském 

 kraji: Buchlovské lesy (Schlogl), Hodonínský les (Uechtritz) !, lesy Bzinek, Ple- 

 chovec a Kladichov u Bzence (Bubela), na Javořinč (Holuby)!, Banov (Makowsky)I, 

 Kobela u Kuželové. — Ve východní části : Lysina. Hrádek a Vranov u Pruse- 

 novic, Kostelecký les u Tučap (Cer\'inka) ! , Johanovský Láz u Vsetína (Bubela)!, 

 Francova Lhota (Merlíček), Rusava, Rožnov a na Radhošti (Sloboda)!, Dolní 

 Bečva a na Kněhyni (Kotek), na Javorníku, na Kotouči u Štramberka, u Husto- 

 peče (Sapetza), u Hranic a Slavkova (Vogi)!, na úklonech v horním údolí Ostra- 

 vice nezřídka, na Smrku u Celadné a horských lesích u Trojanovic poblíž Fren- 

 štátu (Oborny). Pod Starým městem u Ostravice zřídka (Gogela), Černá hora, 

 Slar. Hamry, na Velké, les Studenčaný, Klín, Polána, Týnské a Paršovické há- 

 jemství, Helfenštýn. — V Jeseníku hojný: Velk. kotlina a ve žlebech Jeseníka 

 (Oborny), údolí Sumné Tise a Uhuštýn (Spitzner), Studénková hole. Červený 

 vrch, Medvědi hřeben, u Opavy pod Ovčírnou, Zámeček, Frant. myslivna a 

 odlud až do údolí horní Tise, Kriech, Křemenný příkop, Hofberk, Berggeisl. 

 Ve Slezsku: Lysá hora, Lukšinec, Lomná. ^ — Na Cantorym u Těšína, v poříčí 

 Visly (Kolbenheyer), Fleischerwald a Kostelní vrch u Krnova, Kohoutí les a les 

 Jiipel a na j. m. u Vidnavy. — Kobyla (Vierhapper). 



* D. purpurea L. (N. červený). Lodyha a rub listů vejčitých až 

 vejčitě kopinatých, vroubkovaných hedbávitě šedoplsťnaté. Ušty kališní 

 vejčité, tupé, hrotité. Koruny veliké, nachové neb bilé, vně lysé, uvnitř 

 vousaté, ušty dolejšího pysku zaokrouhlené. V. 0*60 — 130 m. 



Q Cerven-září. Pěstovaný a zřídka zdivočelý. V Bělsku : hojný na Klnn- 

 czoku, v právo od pramenů Bialy od r. 1844 zdomácnělý, mimo území kolem 

 Szcyrku, Kotarze a na Magore (Kolbenheyer) a sice s červenými a bílými květy ; 

 též na Kolovratu a Solné hoře u Bělska, na Josefské hoře a Hansliku u Bialy 

 (Baier). 



305. ÁntiiThimim 31111. Hledík. 



1018. A. oroiitium L. (H. menši.) Lodyha přimá, větvitá, 

 jako celá bylina žláznatá, na dolejšku odstále chlu- 

 p a t á. Listy čárkovitě podlouhlé až čárkovité, Květy jednotlivě úžlabní. 

 Ušty kališní čárkovité, špičaté, delší koruny i hustě žláznatě 

 huňaté tobolky. 



V. 0"25— 0*40 m. Koruny růžově nachové, s jícnem tmavěji pru- 

 hovaným. 



Q) Červenec, srpen. Písčitá role, úhory, břehy, rumiště, roztroušen v ro- 

 vině a nízkém předhoři až k 400 nt. V brněnském kraji hojný: kolem Ler- 



