— 757 — 



Hodonína až k Břeclavi, luka u Rohalcc (Makowsky), Zvolenov, Petrov, hojný 

 na lukách a v příkopech ii Strážnice. — V Těšáisku : u Těšína a Szybic (Kolben- 

 heyer). V Opavsku: Hcraltický rybník, rašelinišlč u Reivízu v Jeseníku (W. a Gr.) 



808. Liuderiiia AlL Pustička. 



1036. L. pyxiílaria All. (P. rozložená.) Lodyha 4hranná, lysá. 

 plazivá neb vystoupavá, nejdoleji obyčejně s položenými a kořenujícími 

 postranními lodyhami. Listy stříčné, vejčitě podlouhlé neb vejčité, celo- 

 krajné, 3žilné, přisedlé, vespod jako kalichy a lodyha častěji nahnědle 

 náfialové. Květy jednotlivé, úžlabní, dlouze stopkaté. Koruny velmi 

 malé, menší než ušty kališní. 



V. 0"05— 0*15 m. Koruny bílé s červenavým krajem, dolejší pysk 

 žlutavý. 



Srpen, září. Místa zaplavovaná, břehy, velmi pořídku. Při Dyji u Nov. 

 mlýna, poblíž Zaječí (Makowsky), Trabinský dvůr u Grafendorfu (Piipper), písčité 

 břehy Moravy u Uh. Hradiště (Reissek a Schlogl), ostatní udání nezaručena. 



309. Mimiilus L. Kejklířka. 



1027. M. luteus L. (K. žlutá). Lysá neb žláznaté pýřitá. Lodyha 

 přímá neb vystoupavá, jednoduchá neb větvitá. Listy vstřícné, podlouhlé 

 až okrouhle vejčité, vyhlodané zubaťounké, hořejší poloobjímavé, dolejší 

 řapíkaté, postranními lalůčky lyrovité. Květy dosti veliké, jednotlivé, 

 úžlabní, často volně hroznovité. Stopky delší listův. Zuby kalicha posléz 

 nadmutého vejčité, nejhořejší mnohem větší. 



V. 0'20— 50/>?. Koruny žluté, v ústí namnoze hnědě skvrnaté. 

 M. guttatus DC. 



2j- Červen — říjen. Pramenitá místa a příkopy luční. Původem ze sev. 

 Ameriky, u nás velmi pořídku zdivočelá. Posud jen na jedné louce „Rybník" 

 nazvané, při cestě k Nivkám u Telče 1884 mnou nalezena a dle zdání zde 

 zdomácnělá. — U Cikháje (učit. Mastník). Ve Slezsku: v řečišti Wapienického 

 potoka a na pramenitých místech u Wapienice a Miedzyrzécze (Baier). 



810. Liinosella Liuderii. Blateiika. 



1038. L. aquatica L. (B. obecná.) Lodyha namnoze velmi zkrá- 

 cená, s výběžky nitkovitými, plazivými. Listy střídavé, vejčitě podlouhlé 

 až podlouhlé, k dolejšku zúžené, celokrajné a jako celá rostlina lysé, 

 v rozetce, z paždí svých dílem výběžky, dílem květy jednotlivé kratčeji 

 stopkaté ženoucí. Ušty kališní kratší než velmi malá koruna a vejčité 

 tobolky. 



V. 0-02 — 0-06 )ii. Koruna bělavá neb liláková; za plodu celá bylina 

 položená. 



G Červen — říjen. Vlhká písčitá místa, bahna, břehy řek, rybníkův a tůní, 

 nanmoze pospolitá, v území porůzná. V brněnském kraji : od Brna dolů hojná, 

 jako u Nikolčic (Makowsky), louže u Osyku (Pluskal), kolem Kunštátu a Olešnice 

 (Clupek), v údolí Obravy u Nebovid, u Adamova, při Svratce v Písařkách u Brna 

 (Oborny), u Komárova, Cernovic a Modříc (Reissek), kaluže pod Příkludy (Schierl), 



