- 784 



V Staré vápenici u Ždáru (F. Kovář). V Olomoucku : Hněvotinské lomy (Vogl), 

 Pobuč a Leština u Zábřeha (Pánek), Zkamenělý zámek u Milkova (Slavíček), 

 dosti hojný v cihelné' Výmoly u Loštic, a v Karníku u Troubelic severně Unčova 

 (Červinka), Ruda nad Moravou a u Koldštýna (Oborny), řidčeji u Berouna (Gans). 



V uh. hradištském kraji : Obora u Kroměříže a les u Velk. Těšan (Palla), lesní 

 luka v buchlovských horách (Babela), na Lopeníku (Holuby), Strážnice, Velká, 

 Javorník, Filipov, Nov. Lhota, na Chotarech a Javořině, Bojkovice. — Ve vý- 

 chodní části : pořidku v Kruhách u Tučap (Červinka), horní luka pod Hostýnem 

 (Sloboda)!, hojný v okoU Vsetína (Bubela), při cestě od Poschlé do Semetína. — 

 Nov. Jičín (Sapetza) !, Hranice (Vog-1), v okolí Místku: pod Cůpkem mezi Hodo- 

 nicemi a Metylovicemi, v křovišti pod Star. městem méně hojný (Gogela). Ve 

 Slezsku : V Bělsko-Těšínsku dosti hojný (Kolbenheyer), na úpatí Lysé hory 

 u Frýdlandu (Wetschky), u Supíkovic poblíž Frývaldova (Grabovi^ski), Mal. Horka 

 II Herallic (Gr. Fl.), Tomíkovice u Vidnavy (Magerstein). 



B) Koruna v ústí třísnilě vousatá. Byliny jednoleté. 



d) Endolrichae Frohl. Ušty korunní na spodu s 2klanou a spolu 

 vláskovilě mnohoklanou šupinkou. 



«) Tobolka přisedlá neb skoro přisedlá. 



1066. Gr. campestris L. (H, luční). Lodyha přímá. Listy 

 přízemní kopisťovité, vejčitě podlouhlé až kopinaté. Kalich 

 4klaný, ušty po kraji pilkovitě draslavé, 2 vnější mnohem větši, 

 široce elliptické, zašpičatělé, volnými křid lo vitými, na 

 venek neohrnutými kraji až ke spodu trubky sbíhající. 

 Koruna trubkovitě válcovitá, 4klaná, s trubkou žlutavou, v kalichu 

 ukrytou a ušty elliptickými, nejvíce tupými, z předu trochu zoubka- 

 tými. Tobolka skoro přisedlá. 



V. 0-06 0-20 m. Koruna modroliláková. 



Srpen — říjen. Prviliony, travnaté pahorky, kopce, úklony, velmi po- 

 různu. Úpatí východního úklonu Smrku u Celadnó (Sapetza), na Radhošti a 

 u Hranic (Schlosser), na Vilamovickém kopci u Skočova, u Skalice a na Lysé 

 hoře ! (Kolbenheyer), u Ustroně (Wiesner). V Opavsku : u Albreclitic (Kolbing) 

 a pořidku při eeslě od Studénkové hole k Tomášovu (Grabowski). 



1067. tr. amarella L. (H. obecný.) Lodyha přímá, štíhlá, 

 hroznovitě přímo -větvitá. Listy přízemní namnoze ko- 

 pisťovité, lodyžní ze spodu skoro poloobjímavého 

 kopinaté neb doleni podlouhlé. Kalich válcovitě zvonko- 

 ví t ý, as ku prostředku Sklaný, zuby kopinaté neb čárko- 

 ví t ě kopinaté, skoro stejné, na drsném kraji ohrnuté, úzkou 

 řaskou po trubce kališní sbíhavé. Koruna 5-, řidčeji jako kahch 

 4klaná, dosti malá, kyjovitě trubkovitá, nahoře málo rozšířená, 

 s ušty namnoze špičatými. Semenník dolů zúžený, však bezstopečný. 



V. 0-08— 0-25 w. Koruna červenavě liláková, zřídka žlutavě bílá. 

 Srpen — říjen. Vlhká luka, lesy, pasivy, keřnaté kopce a meze. 



V brněnském kraji: kolem Sloupu (Makowsky), údolí Punkvy (Svěrák), údolí 

 flíčky u Ochoze (Fiala), Holšlýn (Reissek), na Klingru a u Chraslové Lhoty 

 u Svitavy (Niessner), Olcšnice a Kunšiát (Clupek). Luka a lesní místa u Čížova 



