— 805 — 



Listy podlouhlé až čárkovitě kopinaté, tupé, vykrajovaně zubaté, 

 trochu vlnité, hořeni poloobjimavě pi'isedlé. Lichohrozny listnaté, na- 

 mnoze vidličnatě seřaděné, květy přímé. Kalich plodonosný přímý. 

 Kraj koruny šikmý, nepravidelně Sklaný, velmi malý, trubka koruny 

 na hřbetě prohnutá, pod prostředkem seškrcená. Kořen vřetenovitý. 

 V. 0*20 — 04'J ;//. Koruny světle modré, s hrboulky bílými, dlouze 

 chlupatými. Anchusa arvensis M. B. 



Q a (3 Cerven-září. Písečná role, úhory, meze, rumiště, rozšířena od 

 roviny až do predhoří, místy obecná. V brnénském kraji porůzná : kolem Hii- 

 sovic, Tišnova, Mor. Třebové, Sobéšic, Obran, Měnína, Sokolnic, Pavlovic (Ma- 

 kowsky)!, u Lomnice (Pluskal), Bačova (Svěrák), Protivanova (Spitzner), u Ne- 

 novic, Adamova, Ivančic, Krumlova, Cejče a na jih až ku Břeclavi (Oborny) !, 

 u Vranovic (Schicrl), u Klobouk (Steiger) !, Komárov, Cernovice, Chirlice, Mo- 

 dříce, Telnice, Rajhrad, Židenice, Kuřim, Vomice, Boskovice, Zdárná, Sloup, 

 Doubravice, Slřílež, Slavkov, Vyškov, Star. Břeclav, Pošlorna, Nov. ves. — 

 V Proslějovsku pouze v okolí Drahan hojná (Spitzner). Ve Znojemsku : u Ná- 

 měště (Roemer), Znojma, Citonic, Plenko vic a Jevišovic a v nížinách kolem 

 Hrušovan, Slrachotic, Jaroslavic, Mikulova a Polavy obecná (Oborny). Kolem Ji- 

 hlavy velmi obecná (Oborny), u Mor. Budějovic, obecná v okresu telečském, 

 vel. meziříčském a byslřickém. - — ■ V Olomoucku : kolem Olomouce, Chvalkovic 

 a Cernovíra nikoliv obecná (Mik), porůzná kolem Zábřeha (Pánek), též kolem 

 Šumberka, Velk. Losina a Janovic (Oborny)!, kolem Berouna (Gans) a Roudna 

 (Rieger), Něm. Libiny, Obědné. — V uh. hradištském kraji : u Plešovce a zde 

 onde u Kroměříže (Palla), vinice u Mařatic a Mikovic (Schlogl). Ve východní 

 části : pole u Žop, pořídku (Červinka), Bystřice p. H. — U Rusavy (Sloboda), 

 porůzná kolem Vsetína a Lásek, jako i na polích po březích Bečvy a odtud 

 dolů (Babela) a sice ve tvaru šírolistém (Oborny). Kamenný vrch u Nov. Jičína 

 a u Janovic (Sapelza), u Bělotína (Ripper), u Hranic a Podstatu. — Ve Slezsku : 

 porůzná v Těšínsku (Kolbenheyer), u Bruntálu a u Vidnavy. 



340. Symphytiim L. Kosti vál. 



1103. S. oíficmale L. (K. lékařský, Černý kořen). Bylina srstnatá. 

 Lodyha nahoře větevnatá, sbíhajícími listy hranatá. Listy celokrajné, 

 zašpičatělé, dokonale, zřídka nedokonale sbíhající, d o 1 e n í 

 vejčité, v k ř í d 1 a t ý ř a p í k zúžené, prostřední a hořejší po- 

 dlouhlé až úzce kopinaté, spodem zúženým namnoze při- 

 sedlé. Květy ničí, zuby kalicha kopinaté, zašpičatělé. 

 Trubka koruny nahoře břichatě rozšířená, ušty její krátké, nazpět 

 ohnuté. Hrboulky asi zdélí tyčinek. Lichohrozny vysoko na- 

 horu s hstenem srostlé. Tvrdky lesklé, jemné svraskalé. 

 O d d e n e k krátký, velmi tlustý, nace male hnědý, s ko- 

 řenem vřetenovitým. V. 060 — 1 00 m. U nás o dvou tvarech : 



«) vulgare Gelak., kvěL analyt str. 240. Bylina častěji vyšší, listy 

 temněji zelené. Koruny špinavě fialovo-nacliové, růžové neb čistě bílé, 

 jich trubka značně delší kalicha, límec do V* ^ ^uby krátké ro- 

 zeklaný. 



