— 85G — 



V. 0-25 — 0'45 m. Plátky špinavě růžové, bylina ve všech dílech 

 silnější než následující. 



2|- Červen, srpen. Na zdech, slřechách a skalách rozšířen, bezpochyby 

 jen zdomácnělý. V brněnském kraji: Franliškov v Brně, u Adamova (Oborny)!, 

 u Kunšlálu a Olešnice (Čliipek), ii Ivančic (Schwoeder) !, u Klobouk (Sleiií<M) !, 

 na zdech a slřechách ve vesnicích koleni Krumlova, jako u Račic, Dobřinska 

 ald. (Oborny), u Lilobralřic (Zinunermann), na zdech a slřechách u Kounic, La- 

 žánek, Jedovnic, kamenité břehy poloka Nedvčdického u Pernštýna, na jedné 

 kamenilé slráni a na slřechách u Veveří, na zdech u Židlochovic. — V Pro- 

 sléjovsku všude, ale pouze sázený a zdivočelý, jako v Seloulkách, Aloizově, 

 Domamyslicích, Slichovicích, Lulolíně, Drahaiiech (Spilzner). Ve Znojemsku: zá- 

 mecký kopec u NámĚšlě (Pioemer), v údolí Hradnice a Dyje u Znojma, na 

 Hradišli a v Sludničném příkopu u Znojma, zde léž kvetoucí, na tčchto místech 

 dle zdání původní, jinak jen zdivočelý neb sázený, jako kolem Jihlavy (Oborny), 

 na Heulosu a Janském kopci, na slřechách v Jihlavce a Horn. Dubenkách 

 (Reichardl), Pikarec, Raděnice. — U Olomouce (Voyl), u Roudna a Berouna 

 (Rie^ci ;i (Tans), zámecké zdi u Mírová (Pánek), u Uh. Hradiště (Schlogi), 

 Strážnice. \'clká, Javorník. — Na slřechách v Tučapech, Prusenovicích, Pace- 

 tlukách a j. (Červinka), u Rusavy (Sloboda), u Rožnova (Kotek), Nov. Jičína 

 (Sapelza), Bělolín a Hranice (Ripper), u Místku pouze sázený (Gogela). — Ve 

 Slezsku: u Bystré a j. pouze sázený (Kolbenheyer). 



1158. S. sol)oliferum Sims. (N. skalní.) Lodyha i se stop- 

 kami květními chlupatá. Listy, jakož i lístky kališní po kraji 

 třepenitč brvité a jako celá bylina žlutozelené, v rozetkách stojící, 

 opakvejčité neb podlouhlé, špičaté neb krátce príšpičatělé, lodyžní 

 vejčité neb podlouhle kopinaté, spodkem zaokrouhleným neb srdčitým 

 přisedlé. Kalich i plátky 6 č e t n é, z v o n k o v i t é, přímé, 

 ušty kališní kopinaté, třepenitě brvité. Plátky kopinaté, 

 třepenitč brvité a lítle žláznatě pýřité, se středním 

 nervem v o s i n a t ý hrot vybíhající m. Tobolky r o v n é, 

 přímé, rovnoběžné, ponenáhlu do čnělky zúžené, 



V. 0-20 "0-40 Pi. Plátky bledožlutavé. S. hirtum Aut. pl. non L. 

 /?) hirtum L. spec. Listy a lístky kališní na plochách hustěji neb řidčeji 

 posázené chlupy podobnými, jako jsou brvy na kraji listů, více do 

 Šeda zelené, hsty v rozetkách namnoze zvolna od prostředka zúžené. 



2J- Červenec, září. Skály, křemeníte, písečné a králkotravnalé kopce, zdi, 

 porůzný. — V kraji brněnském : v údolí Punkvy poblíž Kamenného mlýna (Ma- 

 kowsky), u Sloupá (Reissek), hojný v údolí Rokylné u Krumlova (Oborny), 

 Klenlice a Leskoun u Vedrovic. — Ve Znojemsku: zámecký kopec u Námešlč 

 (Roemer), u Jemnic (Dr. Walwilsch jako S. hirtum L.), u Budkova, Hardeku, 

 Vranova, v celém okolí Znojma, jako v údolí Dyje, Leskavy, Hradnice, u Popie, 

 Kounic, Devíti mlýnů, Hradišlé a m. j. m. (Oborny), na Polavských a Mikulov- 

 ských kopcích (Schlosser a Makowsky). — V Jihlavsku: na rulových skalách 

 u Jihlavy, na Velk. Heulosu a hojný v údolí Dlouhostěnském, kde léž poskrovmi 

 kvete (Pokorný), skály u Babského rybníka poblíž Třebíče (Zavřel), v údolí Dyje 

 pod Dačicemi až k mostu přes Dyji u Star. Hobzí, zde onde též kvetoucí, ne- 

 Uveloucí ve velkém množství na kopcích kolem Slavonic, jako na Strážné hoře, 



