— 8G2 



V. do 10"00 m. Květy větší než u předešlého, bílé, před kvetením 

 trochu načervenalé. Pirus sorbus Gártn., P. domestica Smith. 



"^ Kvčlen. Původem z jižní Evropy, u nás v ovocných zahradách a ve 

 vuiohiadech zřidka pěstovaná a nékdy zdivočelá; jako v horních lesích Ho- 

 rákovského hájemství u Brna (Makowsky). Pěstovaná : u Sokolnic (Oborny), ve 

 vinohradech u Slavkova (Nicssl), u Knrdějova (Schicrl), li Klobouk (Steig-er), 

 Klenlic (Thaler), v Mařelických vinohradech (Schlogl) a j. 



378. Cydoiiia Pers. Kdoule. 



* C. vulg-aris Pers. (K. obecná). Keř neb stromek beztrný. Listy 

 řapíkaté, vejčité neb okrouhle vejčité, na dolejšku často srdčité, celo- 

 krajné, na líci sytě zelené, posléze lysé, vespod jako mladé větévky a 

 irubky kališní běloví natě plsťnaté. Květy jednotlivé, ko- 

 nečné. Kališní cípy podlouhlé, žláznatě pilovité. Plod kulatý, na 

 obou koncích pupkatý neb hruškovitý, pavučinatě plsťnatý. 



V. 2-00 — 5-00 m. Květy veliké, plátky načervenalé bílé. Plody 

 žluté, tvrdé, teprve vařením stávají se jedlými. Pirus cydonia L. 



t? Květen. Původem z Asie, v zahradách a vinohradech porůznu sázená 

 a někdy při cestách a v krovišlich zdivočelá; jako n Brna, Bosonoh a Hustopeče 

 (Oborny)!, u Ivančic (Schwoeder) !, u Kařtouz, Kohoutovic, Voslopovic atd. — 

 U ()slavan (Roemer). V okoli Znojma u Kounic, Havraníkň, Hodonie, Tasovic, 

 Znojma, Mat. Tasovic, na Dlouhém Šobesu u Podmole, u Hnanic, Mikulova a j. 

 (Oborny.) 



75. Řád. Rosaceae Juss. Růžovíte. 

 Rody: 



A) Plůdky měchýrky, 2- vícesemenné, uvnitř se pukající. 



I. S p i r a e a e E n d 1. Plod z více přeslenovitě postavených měchýřků složený. 



I. Číška nizká, miskovitá neb lerčovitá, s 5dílným krajem kališním. 

 Plátků 5, tyčinky čelné. 374. Spiraea. 



B) Plůdky jednosemenné, holénky neb peckovičky. 



II. Dryadeae Vent. Plůdky holénkovilé neb peckovičky, namnoze hojné, 

 na lůžku polokulaléni neb kuželovitém, číškou nízkini, miskovitou neb zcela 

 plochou, lerčovitou neuzavřené. Plátky 4 — 5. Tyčinky čelné. 



a) Ušty kališní 4 — 5, zevnitř s kalíškem z tolikéž s nimi se střídajících 

 cípův. Plůdky suché, holénkovilé. 



a) Holénky ocasaté, čnělka konečná. 



1. Kvély 5četné. Cnělka konečná, vytrvalá, často 2členná, it chlupatá. 



375. Geuni. 

 /S) Holénky bezocasé, čnělky pobočné neb skoro konečné. 



2. Květy 5četné, zřídka 4čelné. Plátky okrouhlé neb opakvcjčilé, opadavé. 

 Lůžko suché neb houbovité, neopadávající, chlupaté. 376. Potentilla. 



3. Květy 5četné. Plátky kopinaté, zašpičatělé, trvalé. Lůžko houbovitě 

 dužnalé, neopadávající. 377. Comarum. 



4. Květy 5četné. Plátky opakvejčité, opadavé. Lůžko posléz šťavnaté 

 dužnaté, silně vypouklé, zveličelé, zbarvené, holénky v jamkách svého povrchu 

 uzavírající, posléze s nimi v celku opadávající. 378. Fragaria. 



