— 866 — 



zelené. ^) discolor Gelak., Neil, Listy na líci tmavozelené, vespod bělo- 

 neb šedoplsťnaté. 



?[, Červen, červenec. Vlhká luka, příkopy, potoky, křoví, bahnila místa 

 lesní, a) od roviny až na předhoří hojný až obecný, někdy i ve vysokých 

 horách; jako ra Pradědu (Oborny), ve Velk. Kotlině (Uechlritz)!, Medvědí hřeben. 

 (3) od roviny až k leinenůin vysokých hor rozlířen, leč méně hojný než předešlý. 

 V brněnském kraji: Rajský lesík u Cernovic (Makow.sky), u Ivančic (Schwoeder), 

 u Svitavy (Niessl), Hluk a Krumlova (Zimmermann), u Slracholína (Schierl), 

 Mokrá hora, Boskovice, les Ry.šavá u Pavlovic, Vranovice, Břeclav, Star. Břeclav. — 

 Ve Znojemsku: kolem Náměště (Roemer), u Lančova, Čížova, Bítova, Vranova, 

 hojný v lesích kolem Jevišovic a u Grešlového mýta (Oborny), v háji mezi Fre- 

 lešdorfem a Trabinským dvorem (Ripper), u Drnoholce (Dr. Hanáček). V česko- 

 moravském pohoří: u Ptačova (Zavřel), Chudobín, Nov. město. Vsev. Moravě: 

 u Kojetína (Spitzner). u Roudna a Berouna (Rieg-er a Gans), u Zábřeha (Pánek), 

 Janušovský rybník u Šumberka a v Jeseníku (Paul), v Angerském lese a nezřídka 

 na lukách mezi Bludovem a Šumberkem (Oborny), Dělřichovský les poblíž Un- 

 čova, Hraběžice, Rapolin, Velk. Losin a na cestě odtud do Ludvíkova, Star. město, 

 údolí Horní Tisé u Otcovy boudy. V uh. hradištském kraji : obecný kolem Bzence 

 (Bubela), u Uh. Hradiště (Schlógl), Val. Klobouky, Zděchov. Ve východní čásli : 

 Hoštálkov a v údolí pod Semetínem. — Dosti hojný u Tučap, Prusenovic a Jan- 

 kovic (Červinka), v okolí Vsetína hojný, a. zde neroste (Bubela)!, u Nov. Jičína 

 (Sapelza)!, u Rožnova (Dr. Hanáček), louky u Jascnky, hojný u Rožnova, Hra- 

 nice. — V křovištích v Hrbuni u Místku (Gogela). Ve Slezsku: Těšín, Odry. 

 u Vidnavy a Velk. Kraši. — A odtud až do Jeseníka (Vierhapper), u Karlovské 

 studénky (Niessl). V Jeseníku: Studénková hole, Velk. Jezernik, kolem Švýcarny, 

 Česnekový příkop, Velk. kotlina. — 



1165. S. fllipendiila L. (Tužebník). Lodyha přioblá, 3— 4 lista, 

 lysá. Listy většinou na dolejšku lodyhy nahloučené. 

 přetrhovaně zperené, mnohojařmé, v obrysu čár- 

 kovitě kopinaté: lístky podlouhlé, peřenoklané, uštů zuba- 

 tých, brvitých. Palisty polosrdčitě podlouhlé, 

 k řapíku vysoko přirostlé. Květy dosti veliké, dlouze 

 stopkaté, v jednoduchém kružel i, větví posléz jedno- 

 ramenně vrcholičnatých. Méchýrky četné, přímé, nekrou- 

 cené, mrtnaté. Oddenek šikmý neb rovnovážný, nesoucí uprostřed 

 hlízovitě ztlustlé mrcasy kořenové. 



V. 0-40— 060 m. Květy nažloutle bílé, vně často načervenalé, 

 hořkými mandlemi páchnoucí. Ulmaria filipen. A. Br. 



?[, Červen, červenec. Suchá luka, travnaté úklony, křoviny. písečné bory, 

 rozšířen, zvláště v pahorkatině a nizkéiu předhoří, v Karpatech až do 600 m. 

 V brněnském kraji rozšířen: u Židlochovic, Tuřan, Hády u Obran, Stalinské skály, 

 u Adamova (Makowsky)!, v údolí Rakovce u Račic až do Jedovnic, u Maxdorfu, 

 Bosonoh (Niessl), u Boskovic (Svěrák), Drysic (Spitzner), u Ivančic (Schwoeder), 

 borový les Boží u Klobouk (Steiger), u Dukovan poblíž Krumlova (Zimmermann), 

 luka při Dyji od Přiklud až k Lednici (Schierl), Julianov, Ochoz, Sv. Antoníček, 

 Karlouzy, Geršpice, Dražovice, Radlovcc u Bučovic, Rousinov, Vy.škov, les Ry- 



