- 874 — 



Slar. incbla a Budišova. Ve východní čásli : na Peiiiické Hůře u Si. Jiřina (J. 

 F'onč), při Bečvě pod Láskami, leč pořidka (Bubela) a Nivky u Vsetína ; sem 

 bezpochyby přináležejí S?getzou uvedené rostliny s Pečawské gúry u Star. Ji- 

 čína, s Helfenštýna u Hranic a od Fulneku. Ve Slezsku ; Těšín, Vítkov a Odry. 



c) crassa Taiisch sp. Opiz. Bóh. G. Bylina dlouhými, bílými 

 chlupy hustě posetá. Lodyha kratší a tlustější než u P. recta. Listy 

 namnoze 5četné. — P. recta var. leucotricha Borb. jest dle Zimmetra 

 jen štíhlejší tvar P. crassa Tausch. Zimm. B, z Kennt. d. G. P. Jino- 

 mostí 1889. 



Jako předešlá, leč velmi pořídku, posud jen v Markrabslví u Medlánek 

 poblíž Brna. 



2. Arg-enleae. Lodyha dt pýřilě plstnalá. Listy zvláště vespod zmo- 

 laně chlupaté, plsínaté neb huňaté. Květy dosti malé. 



a) Canescentes. Listy po kraji neohrnuté, zřídka čistě bíle plstnaté, 

 nanmoze šedé neb nazelenalé. Lodyha namnoze dosti Etuha přímá, neb aspoň 

 z obloukovitého dolejška vysloiipavá. Stopky plodní namnoze přímé. 



1176. P. cauescens Bess. (M. šedivá). Lodyha vystoupavá neb 

 přímá, řídce šedoplsfnatá a odstále chlupatá, nahoře vrcholičnatá, 

 řidčeji již od prostredka větvitá, hojně listnatá. Listy dolejší 5četné 

 řidčeji 7četné, prostřední 5— a hořejší Sčetné, lístky podlouhlé neb 

 podlouhle-kopinaté, k dolejšku klínovité, po největší část svého ob- 

 jemu stříhano-pilovité, po každé straně s 5—7 zuby, na hci zelené 

 přítiskle hedbávitě třpytivé až skoro lysé, vespod tence kade- 

 řavě šedoplsťnaté a na žilách dlouhými chlupy 

 huňaté. Stopky květní za plodu ztuha přímé. Kališní lístky dz dlouze 

 chlupaté, kratší plátkův. 



V. 0"30— 0'45 m. Koruny syté žluté. Kalich za plodu zvětšený. 

 Od P. recta menšími květy a šedozelenou, kadeřavou plstí a delšími 

 k ní přilehlými chlupy rozdílná. P. inclinata Lehm. R. P. 100, Koch 

 Syn. 237, non Vili, P. hungarica Willd. herb,, P. intermedia Wahlb. 

 Fl. carp., non L., P. adscendens W. Kit. 



2j. Červen, červenec. Keřnaté, výslunné a travnaté stráně, skalnaté úklony, 

 meze, u cest, kraje lesní, od roviny až na předhoří rozšířena. V brněnském 

 kraji: nezřídka kolem Brna, na Františkově, Špilberku, v Písařkách, na Hádech, 

 v údolí Svitavy od Brna až po Adamov (Makowsky) !, Dědice a Pisto vice u Vy- 

 škova (Spitzner)!, mezi Popůvkami a Žebětínem (Niessl)!, u Židlochovic (Reissek)!, 

 náspy trati mezi Hustopečí a Zaječím (Schierl), u Klobouk (Steiger), ! na Po- 

 lavských kopcích, u Krumlova, Vedrovic a Cejče (Oborny)!, Líšeň, Obrany, 

 náspy trati a žleb poblíž nádraží u Bílovic, niýtiny u Zlámaného kříže u Kanic, 

 Boskovice, Krokočín, zmoly u Husovic, meze u Kartouz, na Žlutém kopci u Cer- 

 novic, u Jundrova, Kohoutovic a Morkůvek. V Prostčjovsku: u Prostějova, Pře- 

 myslovie, za Smržicemi, u Pluinlova a Hamer (Spitzner). Ve Znojemsku: kolem 

 Náměště (Roemerj, u Hrušovan, Znojma, Vranova, Hardeku, Velk. Mašovic a na 



