— 878 — 



pavá, plsfnatá a trochu chlupatá, nahoře vidUčnatě větvitá, větví přímo 

 odstálých, vrcholičnatých, větévky lodyžni tlusté, značně skrácené, vě- 

 tvičky všecky současně květonosné. Listy přízemní a do- 

 lejší lodyžni rapíkaté, 5-, řidčeji skoro 7četné, hořejší a nejhořejší 

 přisedlé, Sčetné, lístky ploché neb na kraji slabě ohrnuté, na líci 

 tmavozelené, skrovně chlupaté, vespod našedivěle plsf- 

 n a t é, s vtroušenými, chabými chlupy, z klínovitého nejcelejšího do- 

 lejška podlouhlé neb podlouhle opakvejčité, nahoře střihané zubaté, 

 zuby čárkovitě podlouhlé, špičaté, vzpřímené, po každé straně 2 — 4. 

 Palisty kopinatě čárkovité, přišpičatělé. Stopky květní tenké, trochu 

 zprohýbané, plodní přímé. Kališní lístky trochu plsťnatě chlupaté, špi- 

 čaté, vnější podlouhlé, vnilřní širší, vejčitě kopínaté, nestejné. Plátky 

 opakvejčité, na dolejšku zaokrouhlené, na konci skoro uťaté, 

 málo delší kalicha. Gnělky bledě žluté, velmi hustý, kulatý strboulek 

 působící, málo kratší tyčinek. Holénky podlouhle vejčité, velmi malé, 

 přetence svraskale rýhované, neobroubené. 



V. 020— OoO m. Květy malé, žluté. Ve všech částech štíhlejší 

 než P. argentea, plátky menší, na spodině slaběji klínovité, listy ve- 

 spod slaběji bělošedé. Tomuto tvaru velmi blízká jest též P. argentea 

 v. perincisa Borb. 



2j- Červen, červenec. Suché, výslunné kopce, kamenité slráné, světlá 

 lesní místa, travnatí' úklony, ve střední části porůzná. Les Horka a jiná místa 

 u Líšně, Kraví hora u Brna, meze u Tečic, pod starým zámkem u Rosic, les 

 u Zastávky, les Volešek u Biskupic. — Rostliny příbuzné na Kosíři u Kostelce 

 a na mezích u kostipalny blíž Prostějova (Spitzner). 



3. Chrysanlhae. Pníčky nekořenující. Lodyha + chabá a jako stopky 

 květní namnoze rovnovážně odstálými chlupy posetá. Listy obak zelené, palisty 

 namnoze celé. Kvěly ve volném květenství. 



1181. P. rubeiis Crautz, Stirps aust., jako Fragaria rub. non Vili. 

 nec AU. (M. červenavá). Bylina zvláště na dolejšku načervenalá, až špi- 

 navě nachová. Lodyha tenká, chabá, rozložená neb vystoupavá, 

 hned nad dolejškem vidHčnatě rozvětvená, nahoře velmi plihá, dlouho- 

 členná a jako řapíky hustými, měkkými, dlouhými, rovnovážně 

 odstálými chlupy a krátkými kadeřavými chloupky posázená. 

 Listy přizemní dlouze rapíkaté, namnoze 5-, 7 — 9- (někdy i 11-) četné, 

 tmavozelené, vespod bledší, lístky opakvejčité podlouhlé až opakvejčité, 

 na dolejšku klínovité, v největší části svého objemu stří- 

 hané pilovité, po každé straně s 3 — 6 Špičatými, odstálými 

 zuby. Listy lodyžni malé, 3četné, nejhořejší jednoduché. Stopky 

 květní dlouhé, tenké, niťovité, s plodem dolů ohnuté. 

 Kališní cípy huňaté. Strboulek plodní nízký, polokulatý, 

 toliko zvýší 2 holének, holénky slabě napříč svras- 



