- 892 -- 



ložené a usychající. Semenník lysý. Peckovičky nehojné, černé. Květy 

 bílé, stopky květní dlouze a hojně žláznaté. Listy veliké, namnoze 

 tenké, obak zelené a jniírně chlupaté. R. iiemorosus ,/?. montanus Wimm 

 1. c. ed. III. p. 631, R. dumetoram c. montanus Fiek , R. chlorophyllus 

 Form. Oest. b. Z. 1886 p. 127, non Grémii, R. Vrabelyianus Obor. 

 Verh. d. nalf. Ver. Brúnn XVII. p. 283 non Kern. 



tp Červenec, srpen. Lesy, křoví, keřnaté a kameiiilé stráně. V celém úzonii 

 rozšířen. V brněnském kraji: vinice u Židenic, u Koslelíčka, na Horneku a Helmě 

 II Líšně, zmoly u Bilovio, Adamov, údolí Punkvy u Blanska, Bejkovice, Bosko- 

 vice, les blíže myslivny u Soběšic, Rečkovic, Medlánky, Hora a Horka u Cin- 

 zendorfu, Květnice, Spaicnisko, Šelenberk a les blíže střelnice u Tišnova, Hora 

 u Železného, Obora u Lomnice, kopce: Hlavaěov, Laze, Jarcová a Pláňava 

 n Doubravnika, Čertův zmol a Písařky u Kohoutovic, Slřelice. — U Lulce blíže 

 A^yškova, v Žlebě u Žárovie za Piumlovem (Spilzncr), u Milkova (Slavíček, 

 Spitz, 1. c. p. 25). Ve Znojemsku: Sicherské rybníky blíž Slavonic skoro vý- 

 začný a ve tvaru trochu odchylném u Stalkova (Oborny). V česko-moravsUém 

 pohoří: Rosičky u Telče, u Nov. města, Černý les a les u Vápenných lomňvaj. 

 u Ždáru. V sev. Moravě: Červený kopec a Hoflerberk u Velk. Losina, Šloln- 

 hava, Palhenwald u Koldšlýna a v příbuzufvn tvaru u Mal. Moravy. Ve vý- 

 chodní části: les Hůrka u Uh. Brodu. 



b) Sepincoli Focke I. c. p. 3!)4. Pruty lupohranné neb oblé, bez 

 žlázek neb roztroušeně žláznaté, s ostny skoro stejnými, na spodině často 

 smáčknutými. Palisly čárkovilě kopinaté, květenství často žláznaté. Kališni ušly 

 po odkvetení vzpřímeny neb odstálé, zřídka dolů sehnuly. Plody neojíněné. 



1199. R. milliformis K. Friderichsen et O. Grelert v Danmarks 

 og Slesvigs Rubi, Botanisk Tidsskrift 1887. (O. mnohotvárný). Pruty 

 polehavé neb v houštinách vystoupavé, na podzim silně rozvětvené, 

 ojíněné, dole oblé, nahoře hranaté, žláznaté neb bezžlázné, řídce chlu- 

 paté neb lysé, dole s ostny šidlovitými, skoro rovnými, většinou sla- 

 bými, nahoře s ostny silnějšími, na spodu rozšířenými a smáčknutými. 

 Listy 3 — 5četné, lístky široké, kraji svými se kryjící, na hci lysé neb 

 málo chlupaté, vespod zelené, měkce chlupaté, z mládí často šedoplsf- 

 naté, lístek konečný okrouhlý neb vejčitý, krátce prišpičatělý, postranní 

 přisedlé neb skoro přisedlé. Palisty čárkovitě kopinaté. široce čárko- 

 vilé neb kopinaté. Lata na dolejška listnatá, přetrhovaná, nahoře 

 krátká, často skoro chocholičnatě latnatá, s osami krátce chlupatými 

 neb plsfnatými, s ostny rovnými, často jehlicovitými, někdy též se 

 žlázami. Kahšní ušty vně šedozelené, po odkvětu odstálé neb vzpří- 

 mené. Plátky obyčejně veliké, bílé neb narůžovělé. Tyčinky ždélí neb 

 delší čnělek. Semenník lysý. Plody obyčejně neúplně vyvinuty, z ně- 

 kolika velkých peckoviček složeny, černé, lesklé neb mdlé, velmi slabě 

 ojíněné. R. dumetorum Wh. v Boenng. Prod. Fl. Mon. p. 153, Focke 

 1. c. p. 395, R. corylifoHus Sm. Brit. Fl. p. 542, R. nemorosus Hayne. 



% Červen, červenec. Kraje cest, ploty, křoviny, kraje lesní. Druh hro- 

 madný, jenž dílem střední, dílem smíšené tvary mezi R. caesius a jinými bez 



