— 911 — 



Vest, v Syll. pl. Ratisb., I., p. 235, R. obtusifolius Tratt, R. glabre- 

 factus P. J. Muell. 



b) seto-glaiululosus Wirtg. Pruty a osy květní s hojnými stopka- 

 tými žlázkami a ostenci, listy na líci s hustou, šedou, hvězdovitou 

 plstí «) genuinus-=::R. cinereus Rchb. Fi. germ. exs. p. 607; aneb 

 listy na líci skoro lysé, lesklé /i) Lloydianus G. Genev v Mém. Soc. 

 Maine et Loiře, X., p. 26. 



ť Červen, červenec. Výslunné, kanienilé stráné, křoví, světlé paseky 

 a mýtiny, kraje lesní a polui, v teplejší paliorkalině rozšířen, jinde po řídku neb 

 docela scliází. a) vyskytuje se a, lo lilavné ve tvaru hojnéjšíni «) a zde onde 

 pospolu s řidčini tvareoi. /?) V brněnském kraji : Bosonohy poblíž Brna, u Ivančic 

 a v okolí Krumlova (Oborny)!, Hády u Brna a na Polavských kopcícli (Ma- 

 kowsky!), stráně a úklony Hadu pod Klajdovkou, zde hojný, Židenice, JVledlánky, 

 Evanovice, Tišnov, Rejholec poblíž Tišnova, kopce u Komína, Písařky, Kohouto- 

 vice, Červený kopec u Brna, zmoly u Vomic, les ii střelnice poblíž Zastávky. 

 ,5) na poslednÚTi místě a v lese u Tišnova. — V Prostějovsku: u Star. Plumlova 

 a v Kopřivném Žlebu ii Prostějova (Spitzner). Ve Znojemsku : nezřídka v údolí 

 Dyje a Hradnice u Znojma, na návrších mezi Hradištěm a Velk. Mašovicemi, 

 u Veskova, Hardeka, Čížova, Vranova, Šumvaldu a Paulic. /:/) význačně u Har- 

 deku. Čížova, u pracháren a v údolí Dyje u Znojma (Oborny). a) i li] u Miku- 

 lova. — Na Javořině (Holuby), u Napajedel (Zahradník) a pořidku u Vsetína, 

 zde na horních lukách u Bobrk (Bubela), u Rozinky, kde Schlosser jej uvádí, 

 sotva roste, b) řidčeji: posud jen v údolí Dyje u Znojma a Hardeku a sice ve 

 tvaru a) (Oborny). Na bývalých vinohradech na Kosíři dole blíže studánky u Pro- 

 stějova v a. (Spitzner) ve tvaru ;>) na .lavořině. 



1331. R. moestus Holb. Oest. b. Z. 1873 p. 375. (O. smutný) 

 Pruty vysokoobloučnaté, tlusté, brázdité, 5 h ranné, jen z mládí 

 na konci skrovně svazčité chlupaté, pak lysé, bezžlázné, 

 na hranách se stejně dlouhými, silnými, mírně ohnutými ostny. Listy 

 Sčetné, s centrálním postavením listkův, na líci v mládí hustě 

 šedoplsťnaté, později hustě chlupaté, matné, vespod 

 hustě běloplsťnaté, lístky skoro kožovité, kraji se dotýkající neb 

 částečně se kryjící, lístek konečný veliký, srdčitě vejčito- 

 okrouhlý, zašpičatěný, dolejší postranní lístky krátce, 

 leč zřetelně rapíkaté. Květenství hroznovité až jehlanco- 

 vitě latnaté a pak rozvětvení 3vidličnaté, na spodu chudolisté, bez- 

 žlázné. Kališníušty běloplsťnaté, po odkvětu nazpět ohr- 

 nuté. Plátky vejčitě okrouhlé, skrovně chlupaté, Semenníky lysé. 

 Plod černý, neojíněný, bohatě a pravidelně vyvinutý. 



Květy vždy bílé. Haláczy považuje druh ten za míšence mezi R. 

 discolor X tomentosus, R. discolor Weihe et Ness, roste sice v jižní 

 části moravsko- uherských Karpat, leč jen velmi sporadicky, plodů však 

 nemívá; u R. moestus Holb. jsou nejenom plody bohatě a pravidelně 

 vyvinuty, nýbrž též i prašulky (nikoliv snad zakrnělé neb znetvořené); 

 za tou příčinou domnívám se, že R. moestus Holb. není hybridního 



