— 912 — 



původu. R. Schwarzeri řlolb. ]. c. p. 376, s nimž Haláczy R. moesíus 

 Holb. stotožňuje, jest na první pohled rozdílný; R. Schwarzeri Holb. 

 nemívá plodů a má Jívéty růžové. R moestus Holb. rozeznává se od 

 R, Schwarzeri podobou listův a ostnův, bílými květy a pravidelně vy- 

 vinutými plody. — Synon. R. tristis Holb. exs. olim, non Grémii, R. 

 discolor X tomenlosus Schwarzer in lilt. ad Holuby, non Hale, R. 

 elatior Holb. exs. olim, non Focke. 



"b Červenec. Suchá kauxenilá mísla. Pod Lopeníkem, v Ivanovské dolině, 

 okolo Březové, úpalí Javořiay, Bošacké a Ljeskovské mýtiny, 1872 Holubým pro 

 území objeven. , 



1198 X 1330. R. Formane kii Sabr. n. sp. hybr. in litt. et Oest. 

 b. Z. 1889, p. 404. (O. Formánkův) Listy veliké, měkké, 

 jako u stinného tvaru od R. oreogeton, dílem světlozelené, dílem (ve- 

 spod vždy) tenkou, průsvitnou plstí pokryté, všecky na dolejšku silně 

 klínovité, vícekrát hrubě pilovité jako u R. tomentosus. Palisty 

 čárkovitě kopinaté. Lata z velmi prodloužených 

 stopkatých vrcholíčků složená, podobná latě u R. oreo- 

 geton. Stopky květní jemně ostnité, s kratšími a delšími 

 stopkatými žlázkami. Kališní ušty prodloužené, šedoplsfnaté, 

 se žlázkami přisedlými a stopkatými. Vzezřením uprostřed obou na 

 témž stanovisku rostoucích rodičů. — R. Vrabelyianus Kern. Oest. b. 

 Z. 1887, č. 9., jejž Sabransky jako oreogeton X tomentosus označil, 

 pochází z odr. b) setoso-glandulosus Wirtg. subvar. /í) = R. Lloydianus 

 G. Genev, a rozeznává se osami oplývajícími hojnými a tužšími ostny, 

 hiboulky ostencovými, žlázami a jinými chlupovými výtvary a změně- 

 ným vzezřením od R. Formánekii. 



Květy bílé. Lístky vespod někdy až pnasvitně šedoplsfnaté. R. 

 oreogeton X tomentosus Form. 



ť Červen, červenec. Keřnalé a porosllé slráné, křoví, velmi pořidku. 

 Posud jen na kopci Božinka u boiibravníka r. 1884 mnou objeven. 



6. Candicantes Focke. Syn. Rub. Germ. p. 21. Pruly vysoko- 

 obloučnalé, namnoze lysé, neb jen velmi roztroušeně pýřilé, obyčejné bezžlázné, 

 neojínéné, liranaté se silnými na hranách postavenými oslny. Lisly dlanllě 5četné, 

 lístky vespod z pravidla šedoplstnalé, řidčeji olysalé. Kvělenslví prodloužené, 

 úzké, nahoře nezmlazené, z vrcholíčků 1 — vícekvčlých složené. Stopky kvétní 

 dlouhé, málo ostnité. Kališni ušty vně šedoplstnalé, na květecb a plodech nazpět 

 ohrnnté. Tyčinky po odvetu skloněny. 



a) Květenství hroznovité. Semennik nahoře huňatý. 



1322. R. Vestii Focke 1. c. p. 154. (O. Vestův). Pruty silné, 

 vysokoobloučnaté, hranaté, brázdité, obyčejně zcela lysé, někdy velmi 

 roztroušené a řídce pýřité, s ostny prostředně velikými neb silnými 

 dolů skloněnými. Listy prutů veliké, dlanitě Sčetné, se zřetelně řapí- 

 katými vnějšími lístky, 1 í s t k y 1 e n k é, chabé, nestejně hrubě pi- 



