— 914 — 



non Holb. Pruty slabě ojíněné, tmavě červenohnědé. Lístky světle ze- 

 lené, lesklé, konečný elliptický. Plátky živě červené, vně pýrité. Se- 

 nienník chlupatý. 



t> Červen, Červenec. Křoví, kraje lesní, mýtiny lesní, polní cesty, v pahorkatině 

 a nižšim predhoří dosti rozšířen ve tvaru základním a) V brněnském kraji: Josefské 

 údolí 11 Adamova, kolem Krumlova (Oborny), Skalka u Bystrce, Písařky u Brna, 

 Bohonice, zmoly, les Suchý a pod Boudou u Bílovic, údolí Punkvy u Blanska, 

 Hora u Ciiizendorfii, Zaruba u Kuříma, Květnice a Šelenberk u Tišnova, u Ro- 

 hožce, les Rejholec poblíž Lomnicky, Obora u Lomnice, údolí Nedvědičky 

 u Pernštýna, Zubštýn u Bystřice n. P., obecný y Lulce, Radslavice. — V Pro- 

 stějovsku: na Kosíři, Záhoří, ve Šknírkách a Trhoviskách, u Mysliovic, v okolí 

 St. Plumlova ve Plenském žlebu a j. (Spitzner) bez udání tvaru v Oboře u Kro- 

 měříže? (Zahradník). Ve Znojemsku: kolem Znojma, Podmole, Velk. Mašovic, 

 u Hardeku, v údolí Dyje při vchoáu k prachárnám, na Dlouhém Sobesu, u Čí- 

 žova, v údolí Jizery u Lukova, v lese mezi Paulicemi a Šumvaldem u Vranova 

 na více místech, údolí Ledové a Švýcarské u Vranova, kolem Slavonic a Star. 

 Hobzí (Oborny), Hora u Mor. Budějovic. — Vrchy Jamský les a j. u Ždáru 

 (Kovář). V sev. Moravě Bradla u Něm. Libin, les u Bludova a u Šternberka. — 

 Ve východní části: u Vsetína (Bubela), na kopci Cůpku u Frýdlandu (Oborny), 

 na Šlaudli u Místku (Gog-ela), Jelenova u Strání a les u Star. Hamer. — Ve 

 Slezku: v Těšínsku: u Wielk. l§ky, Mostů, Třence a na Chlumu u Goleszówa 

 (Kotula), kolem Malenovic na úpatí Lysé hory (Oborny), Šellenburg u Krnova 

 (Sintenis), kolem Vidnavy u Stachlovic, v Kohoutím lese, u Kobyle poblíž Čer- 

 vené vody, Černá voda, Friedberk (Vierhapper): d) Skalka u Bystrce, les nad 

 Jundrovem, údolí Punkvy u Blanska, Sokolí u Sentic, Tišnov, Jahodná poblíž 

 Tišnova. — V Prostějovsku: na Kosíři, nad Šváby u Otaslavic, na Obrově Noze, 

 na St. Plumlově, ve Ptenském žlebu, na Nivkách za Slínavou a u HluboČka 

 (Spitzner). Podobné tvary u Znojma (Oborny). Na Javořině (Holuby). Ve Slezsku: 

 u Vidnavy, Heřmanic, v Mordgruntu, u Vilémovic, Sorgsdorfa, Friedberka a Mi- 

 kulovic (Vierhapper). c) Podobné tvary na SkaUci a pod Bukem u Seloutek 

 (Spitzner), u Velk. Mašovic a u Čertova mlýna poblíž Znojma (Oborny), při hra- 

 nici u Stráni a pod Javořinou, v horách Bošácké doliny (Holuby). 



7. Villicaules Focke Syn, Rub. Germ. p. 175. Pruty nízkoobloučnaté, 

 poléhavé, zřídka vysokoobloučnaté aneb častěji ve křovinách vystoupavé, na 

 podzim koncem kořenující, chlupaté, ojíněné neb neojíněné, bezžlázné neb žláz- 

 naté, stejnotvárně ostnité. Lístky všecky zřetelně řapíkaté, na líci bez hvězdo- 

 vilých chloupkův, vespod často plsínaté. Květenslví složené, nahoře zmlazené, 

 namnoze bohatě ostnité a obyčejně bezžlázné. Kalich vně šedoplsfnatý. Tyčinky 

 po odkvětu skloněny aneb k mladému plodu přitisklé. 



«) Lístky na líci lysé, vespod přítiskle bělo- neb šedoplstnalé. 



1234. R. biřrons Vest v Tratt Ros. Mong. III. p. 28 (O. pestrý). 

 Pruty úzkým obloukem poléhavé neb mírně vystoupavé, na podzim 

 silně rozvětvené, silné, tupohranné, ku konci ostrohranné, mělce 

 žlabovité, neojíněné, červenohnědé, roztroušeně odstále 

 chlupaté, bezžlázné, s hojnými, silnými, rovnými, zřídka kři- 

 vými, na straně sluneční , načervenalými ostny. Listy prutů z n o- 

 ženě 5- neb řidčeji Sčetné, zřetelně Sharevné, na líci 



