— 919 — 



hranné, roztroušeně chlupaté, neojíněné, se stopkatými žláz- 

 k a m i a ostny skoro stejno t v á rn ý m i, silnými, se stran 

 smáčknutými, dolů skloněnými, řidčeji též s nemnohými ostenco- 

 vými hrboulky. Listy prutův obak zelené, na líci přilehle roztrou- 

 šeně chlupaté až skoro lysé, vespod velmi řidce a krátce chlupaté, 

 často kraji se kryjící, Sčetné neb znoženě 5četné, lístky vnější 

 zřetelně rapíkaté, nestejně hrubě pilovité, konečný srdčitě 

 ve j čitý, dlouze zakončily, delší než Snásobný jeho řapíček. 

 Řapíky chlupaté a silně žláznaté, s dosti hojnými ostny. Lata dlouhá, 

 dosti úzká, nahoře stěsnaná, dole z oddálených větévek složena, a zde, 

 řidčeji až ku konci listnatá, s listy 3četnými. Osy laty odstále chlupaté 

 až řídce plsfnaté, se stopkatými žlázkami, hojnými hákovitými neb ro- 

 vnými ostny a vtroušenými jehlicemi. Kališní ušty hustě šedo- 

 plsfnaté, stopkatě žláznaté, po odkvětu dolů ohrnuté. 

 Plátky opakvejčito-klínovité, dosti úzké, pýřité a brzy opadavé. T y- 

 činky zřejmě delší zelenavých čnělek. Semennik lysý neb 

 roztroušeně chlupatý. Plody černé, lesklé. 



V. 57 — 1 '00 m. Květy bílé. Ve stínu jsou pruty nízké, zelené, 

 s listy tenčími, tmavozelenými, postranní lístky vždy zřejmě rapíkaté, 

 květenství velmi krátké, chudokvěté, skoro hroznovité, ostny slabší, na 

 výslunní jsou pruty silně načervenalé, silněji chlupaté a ostnité, s listy 

 kožovitými, světlozelenými. — R. pileostachys Grémii Beitr. Fl. Schweiz 

 1870, R. Koehleri Hal. et Br. Nacht. p. 335, R. Gremlii forma austriacus 

 Focke ap. Dicht. Deuts. b, Monatsch. 1886, p. 132, R. rudís Spitz. 

 Květ. okr. prostéj. p. 99. 



■^ Červenec, srpen. Lesy, kraje lesni, křoviny, porostlé stráně, porůzný, 

 v Jihlavsku a Znojemsku hojnější. V brněnském kraji: u Adamova (Oborny), 

 u myslivny u Lulce poblíž Vyškova. — V Prostějovsku : na vysočině drahanské 

 rozšířen: u Studánky pod Andělem Str., v Žárovském hájemství u rybní6ka 

 a na Spálené při silnici do Dralian, u Drahan, na Skalici u Prostějova a Urěic, v Re- 

 pešském žlebu u Vícova, ve Žbánovském žlebu za Plumlovem (Spitzner), u Mil- 

 kova (Slavíček, Spiz. 1. c. p. 16). Ve Znojemsku: lesy u Paulic a sice ne- 

 zřídka při cestě od Paulic do éumwaldu, hojný v lese mezi Podmoklí a zříce- 

 ninou Nov. Hrádkem, řidčeji mezi Cížovem a Lukovem a na Mlýnském kopci 

 u Vranova (Oborny). V Jihlavsku: obecný v okolí Slavonic: jako v Gilg-cn- 

 bergském lese u Chvalic, Slálkova, Valtinova, Rudolce, na Wacht- a Kohl- 

 bergu a ve Spáleném gruntu a skoro ve všech lesích kolem Slavonic, jako 

 i v sousedních Cechách a lesní Čtvrti (Oborny). V Beskydách : Butosonka blízko 

 pod hřebenem Lysé hory. 



1233 X l'^*^8. K. montanus X Crremlii Hale. Oest. Bromb. p. 

 260. Keř vysoký, vzezřením R. montanus Lib. podobný, od R. Gremlii 

 pruty stejnotvarnými, rovnými ostny a jen ojedinělými stopkatými 

 žlázkami posázenými, hstky menšími, vespod řídce 'plsťnatými, nahoře 

 nenahloučenými, latou skrovnými, stopkatými žlázkami posázenou 



