922 — 



■^ Červen, červenec. Svěllá křoví, kraje lesní. V pahorkaliné a v hor- 

 iialějšich krajinách purňzný. V brněnském kraji: u Adamova, nejjistěji při kraji 

 lesním po pravé sírane' stěny údolní pod nádražím (Oborny). V Proslějovskn 

 ve Žbánovském žlebě u Plumlova, zde též v odr. rubeolus Wh., na Spálené 

 za žárovským hájemstvím na vys. drahanské (Spitzner). Ve Znojemsku: v Bra- 

 lovském lese mezi Vranovem a Hárdekem, nejbezpečněji na stezce od Hardeku 

 k Červenému kříži (zde rostliny s pruty silně chlupatými), v údolí Dyje nad 

 Hárdekem, poslední 2 stanoviska již v Doln. Rakousích, les mezi Paulicemí 

 a Šumvaldem u Vranova (Oborny), v okolí Ždáru (Kovář, teste Spitzner) v lese 

 Končiny u Bystřice n. P. (Havelka). V ostatní části: Matzdorfské pískovcové 

 lomy u Osoblahy (Sintenis). Dle Schlossera též u Šilberka. — Těšín: Mosty 

 nad (irabinou, Ligota allodialna, u Ropic a Bukovic (Kotula). 



^) Kahšní ušly po odkvětu odslálé. Tyčinky rozloženě odstálé, zdélí neb 

 něco kratší čnělek. 



1331. R. plicatus Weihe et Ness, Rub. Germ. p. 15. (O. ras- 

 natý). Pruty přímé, koncem obloukovitě převislé, nekořenující, na do- 

 lejšku a uprostřed tupohranné, nahoře ostrohranné, často brázdité, 

 neojíněné, lyíé, ostny dosti silnými, trochu křivými + hustě posázené. 

 Listy 5 četné, postranní lístky zpočátku skoro při- 

 sedlé, na podzim krátce rapíkaté, lístky z mládí v rasy složené, 

 obak zelené, na líci přítiskle roztroušeně chlupaté neb skoro lysé, 

 vespod + měkce chlupaté až řídce plsťnaté, ostře 2krát pilovité, k o- 

 nečný srdčitě ve j čitý, skrojeně přišpičatělý. Palisty 

 čárkovité až skoro niťovité, pýřité. Květenství chudokvěté, 

 hroznovité a krátké, s vrcholovým květem krátce stopkatým, 

 někdy i latovité, s větévkami postranními hroznovitými a i vrcho- 

 líkovitě hroznovité, osy květní ostny hákovitými neb slabě ohnutými 

 -f hustě posázené, s hsty 5-, a 3 četnými, větévky květní slabě sem 

 a tam zprohýbané. Kališní ušty zelené, po kraji bělo- 

 plsťnaté, po odkvětu namnoze odstálé. Plátky s kraji 

 ohrnutými, proto zdánlivě úzké. Tyčinky rozloženě odstálé, 

 zdélí neb kratší čnělek. Plody zasládle nakyslé, prostřední 

 velikosti, leskle černé. 



V. 1'25 — 2 00 m. Květy prostřední velikosti, bílé neb načerve- 

 nalé. Nejstatnější druh této skupiny. R. fraticosus L. Spec. pl. p. 

 493 part., R. corylifolius Hayne Arzg. III, T. 11 non Sm., R. ni- 

 tidus Neum. ap, Reich., ve Verh z. b. G. Wien, 1854, p. 278, non 

 Wh. et N. 



"b Červen, červenec, v horách i v srpnu. Křoviny, ploty, lesní a polní 

 cesty, stráně, paseky, mýtiny, žleby, v pahorkatině a nižší hornatině rozšířen. 

 V brněnském kraji: Račice, Drysice, Pistovice a Roulka poblíž Jevíčka (Spilz- 

 uer), údolí Punkvy u Blanska, Sloup, Holštýnsko, Jedovnice, Křlinský'les a les 

 Podsoušov u Rudic, Boskovice, Horka a Ostrá hora u Cinzendorfa, Železný, Ro- 

 hozdec, Květnice a j. ni. u Tišnova, les Rejholec u Lomnicky, hojný u Lulce 

 a sice v lesích: Klučcnice, u Kolomazné peci a za Manském, zde f. umbrosa, 



