- 928 — 



chlupaté, vespod s četnými většími lesklými žlázkami. Hrozen 

 dlouhý, prutovitý. Číška řidčeji chlupatá, za plodu zvon- 

 kovitá, s rýhami mělčejšími, od hořejška až něco 

 přes polovici její sahajícími. Ostny hákovité, četné, 

 vnější dolů sehnuté. 



V. 0*45 — rOO m. Statnější a květy zlatožluté sblíženější než 

 u předešlého. Gíška širší a ostence její jsou delší. Rostlina silněji 

 vonná. A. procera Wallr. 



4 Červen — srpen. Křoví, ploty, kraje lesní, lesní luka, pořídku. V ní- 

 žinách kolem Hrušovan (Dr. [Petr), Trabinský dvůr u Grafendorfu (Ripper), na 

 Luhačovickém kopci a Velk. Kamenné u Luhačovic (Schlogl). Ve Slezsku : 

 u Gráfenberku (Milde) a Mikulovic (Můnke). 



* Aremoiiia Neck Eleni. n. 768. Útrobník. 



Kališní trubka podlouhlá, nahá, okraj její lOklaný, ušty kališní 

 2řadé, vnější střídavě užší, všechny po odkvětu k sobě skloněné. Plátků 

 5, tyčinek 5 — 10 i s plátky kroužku jícen kališní zužujícímu vetknuté. 

 Plodolisty 2, čnělka konečná. Nažka zaprtaním jedna, do ztvrdlého ka- 

 licha uzavřena. Rostlina vytrvalá, mnoholodyžní, nízká, chocholíky 

 chudokvěté, úžlabní a konečné, květy žluté, v obalu opak kuželovitém, 

 6 — 10 dílném, ze 2 listenů srostlých povstalém, uzavřené. 



1240. A. agrimomoides Neck. (Ú. řepíkovitý). Rosthna chlupatá 

 až huňatá, s oddenkem vytrvalým, tlusťounkým, šupinatým, lodyhou 

 jednoduchou, vystoupavou, 2—3 listy nesoucí. Listy přízemní, pře- 

 trhovaně zpeřené, 004 — 0-15 m. dl., lístky vejčité až okrouhle srdčité, 

 zastřihovaně pilovité, konečný ku spodu klínovitě zúžený, vtroušené 

 lístky velmi malé, celokrajné neb 2 — Sklané, lístky lodyžní Sčetné 

 menší než přízemní. Palisty vejčité, nedělené neb s 2 — 3 zuby. Květy 

 malé, žluté, v chocholících chůdo- (3 — 6) květy ch, listeny 2— 3klané. 

 Potentilla stenantha Lehm. Mon. p. 44, tab. 14., Agrimonia agri- 

 monoides L. 



2j- Květen, červen. Kamenité, řídké horské lesy, světlé háje březové pod 

 křovinami, na teplejších iiklonech hor před severákem chráněných daleko od 

 lidských příbytků. Tato na jihu, nejblíže v Uhrách, Chorvatsku, Tirolsku, Štýrsku, 

 Krajině atd. domácí bylina objevena a zjištěna důsloj. p. Ignátem Poučem též 

 pro Moravu a roste hojně u Všemina blíže Vyzovic, nejhojněji však směrem 

 k Trnavě, nejsevernější posud známá stanoviska, této pro naše území velmi po- 

 zoruhodné byliny. 



384. Rosa*) Tourn. inst. L. Růže. 



Abych všelikým přáním a domněnán vyhověl, sestavil jsem tuto k užitku 

 širších kruhů (začátečníkův a studujících) <lle zjiůsubu analytickélio 1) přehled 

 skupin (sectiones et subsectiones, pokud na nich dosavad nic nezměněno) i s jich 



*) Zpracoval J. B. Keller. 



