— 935 ~ 



hleným, Často od prostředka zdánlivá klinovilýin fvelmi zřídka se spodem ostro- 

 iiliclným), na konci volmi široce a krátce za.špičalčl«' nclt zaokrouhlení' lupe, pf> 

 kraji velmi n esl ej no tvarně pilovité, zuby ke konci větší, hlubší, všecky 

 velmi špičatí', rozbíhavť', s 3 — 5 vedlejšími zoubky. Rapíky husle pýřilé, 

 hořejší paiisly a listeny ly.sť'. Chocholik 3 — (Jkvělý, dlouhý. Stopky květní 

 nestejně dlonliť', I— 4krát delší ellipsoidické neb též vejěitě kulovité číšky. 

 Číška a stopky květní roztroušeně žláznalé neb zluha slopkalě žláznaté. 

 Ijsteny čelné podlouhlé, tmavozelené, lysé, lupeniti'-. Ušty kališní dlouhé 

 a úzké, opadavé, roztroušeně žláznalé a slabě chlupaté. Koruna značná, 

 bledě růžová. Cnělky (trochu) prodloužené a srstnaté. Ostny hákovité, 

 liez tuhých šlětinek Subsp. : Lexnitsensis J. Vk Kell. 



e^J Lístky obak neb vespod trvale hustě chlupaté, namnoze veliké; 

 stopky květní, ušly kališní, koruny a čnělky oproti lomu kratší, případně 

 menší. Koruny živě růžové až nachové f^. 



/i) Větve rozložené, tlusté, Imavonaehové. Ostny všecky tuhé, roztroušeně 

 hákovití'. Lístky tlusfonnké, obak hustě chlupaté až plsfnat<'', podlouhle vej- 

 rité až elliptick('' (na neplodných výhoncích velmi veliké, vejčité, hustě plsfnalé 

 a načervenah'), všecky špičaté až ostře přišpičalělé (= lomentosa Sm.|, ku 

 spodu úzce zaokrouhleni' (nikoliv klínovité), velmi stejnoměrně pilovité, zuby 

 otevřené, veskrzt- krátké a široce vejčiti'- (jako u B. rubiginosa L.|, jen 

 \ espod bledými, jemnými žlázkami (podobnými žlázkám u R. lomentosa) hustě 

 posázem''. Listeny malé, vejčilě kopinaté, jemně a dlouze přišpičalělé, načervenalé, 

 velmi řídce plsínaté, později olysající (nikoliv lupenité). ("hocholík často vidličnalě 

 složený, ale zcela krátký a útlý, stopky květní po 3 — 9, sotva zdélí neb 

 málo delší číšky tmavonachové, eUipsoidické až podlouhle opakvejčité, v stopku 

 zúžené. Ušty kališní -±: krátké, velmi úzce a jemně nilkovité, nazpět 

 ohrnulé až zpola odstálé, řídce běloplsťnalé, na hřbetu jemně žláznaté. Terč 



plochý. Čnělky (J^ slabě) chlupaté až skoro lysé, nečnějící 



. . ... . Siibsp. Fonnánckiana J. B. KeH. 



/^) Větve i klikaté, tenčí, s ostny tuhými, prodlouženými, štíhlými, 

 ohnutými (méně křivými), namnoze též s nenmohými 1 — 3 jehlicemi, avšak 

 s ojednělými květy. Palisty \elmi rozšířené, hustě draslavě žláznalé. 

 Lístky opakvejčité, skoro klínovité, ku spodu úzce zaokrouhlené, se zuby tii- 

 pounce podlouhlýtiH, často velmi hlubokými, bohatě 2krát pilovitými, posléz jen 

 vespod chlupaté a velmi hustě ostře žláznaté. též jednotlivé, sem a tam též 

 více žlázek, zřetelně znalých na líci hsikův. Stopky květní krátce a hustě 

 žláznaté. Číšky kulovité, malé, ušty kališní krátké, zpeřené. Koruny velmi 

 malé, nachové Subsp. Btidivitzcnsis J. B. Kell. 



g) Kře volně větevnalé s obloukovitými letorosty a zprohýbanými větvemi- 

 Lístky lysé (neb chlupaté), v obrysu široce vejčité, se spodem jen trochu zúže- 

 ným, na líci nikdy žláznalé (a kratší než u předešlých 2 odrůd). Ostny silnější 

 a kratší, ze širokého spodu hákovité (nikdy se vtroušenýnú jehlicemi). Stopky 

 květní hustěji, leč jemněji stopkate žláznaté, listeny nikdy obak plsCnatýnú pode- 

 přené, namnoze jen IV2 — 2krát delší plodův. Koruny skoro malé, bledě růžové. 



Ušly kahšm' nitkovitě neprodlovižené, velmi záhy opadavé 



R. micrantha Sm. 



,í/"V) ílilázy vespod na ploše listové méně husté, avšak na všech lístcích 

 všech včlví a každého stadia ještě bohaté, lístky malé, v obrysu široce e I- 



