— 949 — 



tlivé, husté stopkaté žláznaté až štětinatě ostnité. Ušty kališní s čet- 

 nými pérovitými úkrojky, zdélí neb kratší veliké koruny, 

 vespod a po krajích hustě žláznaté, nazpět ohrnuté a od žláznaté 

 číšky ještě před dobou zralosti opadavé. Gnělky volné, kratší 

 tyčinek, hustě chlupaté. Plody skoro kulovité až hruškovité, pro- 

 střední velikosti, dlouho ostávající a vzpřímeny. Holénky všecky při- 

 sedlé. — Tvar typický, vyznačuje se ostny velmi hustými, červenými, 

 štětinovitými, lístky prostředně velikými až malými, okrouhle vejčitými 

 a špičatě vejčitými, svraskalými, vespod zcela chlupatými, 

 zuby veskrze žláznato dvojitě pilovitými, špičatými, leč typicky malýnij 

 hlavičkami čnělek velmi hustě chlupatými, vlnatohuňatými, plody hruš- 

 kovitými, též vejčitě podlouhlými, pomerančově červenými. Syn. R. 

 Gallica Aut. pl., v novější době též Grépin 1. c, R. pumila Clusius 

 et R. chamaerhodon Clus. stirp. p;inn. 113, R. Austriaca Grantz, 

 stirp. austr. I, p. 86, (1768). 



t) Koicc června. Mýliiiy, nízki: křoviiiy a Iraviiatá mísla, proto míaly po 

 seiioseM již se nevyskylujc, v sirediií a jižni části rozšířena. V hraěiiském kraji : 

 v Písařkách, na Červeném kopci, u Sobčšie, Ivančic, Nosislavi a na Hádech 

 u Brna (Oborny) a sice na vrclioiii Há(h°iv a u Klajdovky. — U Bílovic (M i- 

 kovský), u Turan, Popůvek, hojná na mezícii u líosic (NiessI), u Oědic blíže 

 Vyškova (Spilzner), n Klobouk (Sleiger), přecliodní tvar k Pi. silvatiea Tansch 

 u Hustopeče. — V Prostějovská: za Držovieerni, u Sinržic, na vinohradech ko- 

 šiřských u Zešova, u Vranovského háje, u Vincencova, u Doinaniyshckého háje, 

 11 KrenůveK, Proslějo viček a na Zámčisku u Mysliovic, u Drysic a Přemyslovie, 

 (Spilzner). Ve Znojemsku: Knroslepy a Kralice u Náměště (Roemer), u Podmole, 

 na Saxenberku u .\ašehc, návrší kolem Znojma a Popovic, v lese Hoji u Hru- 

 šovan, II Mikulova, Polavy, Vistonic, Jaroslavic a Hrádku. (Oborny). V tih. hra- 

 dištsííém kraji: na kopci Sv. Fiocha u Uh. Hradiště (Schiog-1), kraje lesní f*le- 

 chovee u Bzence fBubela), u Banova (Makowsky). Ve východní části: v křoví 

 lesním nad Žopy u Piusavy (Sloboda), Vesník a P.obrky (Bubela), u Stařice 

 ((iogela). Ve Slezsku: Uvalno, Sádek, Brumovice, Loděnice, Střehrovice (R. a M.), 

 Krnov (W. FL). 



[j) liaplodoiita Borl). Lístky vespod řídce chlupaté, na větévkách 

 květních a plodních jednoduše pilovité a zuby bezžlázné, 

 výjimkou vyskytují se zuby s 1 (—2) žlázkami na větévkách květních. 

 Plody kulovité. Koruny častěji též živě růžové (nikoliv tmavo- 

 nachové). 



Pisárky a Hády u Brna, u Sobéšic (Oborny), Čertův zmol v Písařkách 

 a u Strehc a dojista že ještě na jiných místech. — V údolí Dyje u Trouznic- 

 kého mlýna blíž Znojma, Mločí žleb u Velk. Mašovic, při cestě z Lančova do 

 Vranova (Oborny), u Přerova (Jelínek.) 



/) pumila Jacq Fl. Aust., II. 59, tab. 198. Zuby všecky dvo- 

 jité, zuby druhého řádu malé až velmi malé. (na lislech větévek 

 plodních často jen v podobě 3 — 7 malých žlázek naznačené, tak 



