— 950 - 



že málo špičaté zuby okraje listového zdánlivě jednoduše — avšak 

 mnohožláznatě pilpvitým zubům se podobají). Lístky okrouhle ellip- 

 tické, hladši (t, j, méně svraskalé) prostřední velikosti až malé. 

 Plody hruškovité {— typické), ostnitost dvojitá, méně hustá. 



Na Hádech u Klajflovky a bezpochyby i na jiných nahoře uvedených 

 niislech. 



d) umbrosa Ob. et Brn. Zuby (též na plodonosných větévkách) 

 veskrze ostře 2krát pilovité a žláznaté. Lístky zřetelněji 

 řapíkaté, ku spodu klínovitě sbíhavé, tupé až ufaté. Květy 

 bledě růžové, ušiy kališni skoro nedělené, Gnělka vlnatá. 



Pořídku. Posud jen v Piirkráljce u Znojma (Oborny). 



Pozn. Zminky zasluhují nékteré odrůdy, které, ačkoliv v sousedním 

 území rostou, ii nás posud nalezeny nebyly, jako: var.) fulgens Adamovský 

 v Opiz. Výmén. přírod, sir. 449 — 450. Kříček úllý sotva zvýší píd('', s plody 

 podlouhlými, lysými, lístky vejcilé okrouhlými, krátce přišpičalřlými, lysými, 

 zuby žláznalř 2král pilovitými, větévkami bezoslonnými, žláznalc'' srstnalými, Ivo- 

 runami nachovými. 'í'en!o Ivar rosie v Cďhách; pak oba malok\ěl('' slezsko 

 tvary: R. arvina Sclnvenkleld a R. rubiíormis Junger v Oest. b. Z. 1863 

 p. 192. Oba tyto Ivary nepřináležejí vzdor svým malým květům k R. liybrida. * 

 nýbrž ku Gallieanis veris, a sice jest arvina (v herb. Krockerově tesle .lunyer) 

 R. austriaca f) anacantha .1. B. Keller, proli lomu jesl R. rubiformis Junger, 

 dle orig-inálů od Mal. Silslervic u Zoblavy, kicré jsem viděl, jednoduchá R. 

 austriaca hispidissima globosocarpa parvillora atrichophylla biserrala 1. j. := var.) 

 pannonica Wsb. f) foliolis lalioribus, na klerť' se pojmenování rubiformis, i když 

 povšimni^ne sobě trochu menších kvělův, naprosto nehodí; za lou příčinou po- 

 jmenoval jsem naši moravskou, Ivar pravého Rubu mající růži rubilVons. Keller. 



í) silvatica Tausch. Tvar vyšší (až skoro 1 m v.). Peň s roz- 

 troušenými hákovitými ostny, a větévky plodonosné s četnými ten- 

 kými ostny, též ±: hojnými štětinkami posázené. Lístky veliké, až 

 velmi veliké se spodem skoro srdčitým, špičatě vejčitě elliptické, 

 na hci lysé, vespod krátce chlupaté, a na hlavních a postranních 

 nervech nemnohými žlázkami posázené. Kraj listů 2krát až 3krát 

 žláznatě pilovitý, s velmi širokými, od sebe částečně nápadně odstá- 

 lými, neste jnotvarnými zuby prvního řádu, jen zuby druhého 

 řádu žlázonosné. Palisty jsou více 'úzké, a mají podobný tvar jako 

 Gallicae. Řapíky hustě chlupaté, žláznaté, jemnými, žlutavými ostny 

 posázené. Listeny krátké, stopky květní dlouze žláznatě štětinaté a 

 jehhcovité. Číšky ellipsoidické, žláznatě štětinaté. Ušty kališni 

 jako u Gallicae. Čnělky zcela chlupaté, nikoliv však vlnaté, 

 s bliznou skoro lysou. Koruny veliké, světle nachové. Plody vejčitě 

 podlouhlé. 



Posud jen v přibližném tvaru- u Hustopeče mnou objevena, do jista že 

 i lypiiíky 11 nás se je.šlě nalezne. 



