— 961 



Pod íí z iMU' odrůdy: vřUšiiu dilťin neb docela bez nachové barvitosli, 

 liMii, s li-d<y víre jednoduše pilovitými, listeny kratšími, zelenými, stopkami 

 l<vč'lnimi delšími, korunami menšími a hlavičkami čnélek rovněž menšími a slaběji 

 chlupatými, jsou: zelená f) virens Kell. et Wiesb. a linavozelcná /) subvirens 

 Kell et Wiesb. Gest. bot. Z. 1886 p. 330. Koneční; jakožto přechod k spuria 

 nit^rescens et s^lauca vyznačuje se lístky více našiv éle šedozelenými, řapiky 

 oslnilými, ušly kališuími krátkými, nazpčl ohrnutými až odslálými, čnčlkami 

 slaběji chlupatými, korunami živě růžovými a plody dílem vejčilě okrou- 

 hlými, krátkými, dílem okrouhlými, kde tento přechodní tvar z příbuzenstva 

 /) subvirens u R. spuria subvar. ) iiigrescens jako _^ brachycarpa (Keller v Gogel. 

 Ros. von Friedek u Mislek Veih. d. iialurí. Ver. Rrimn XXX. sv. str. 36, extr. 

 sir. 2) uveden jest. 



f) virens: u Ždáru v česko-moravském pohoří a u Strážnice; v zakrsle 

 malých jedincích v Černém lese u Zámku Ždáru; f) subvirens. na Červeném 

 kopci u Brna. — Ve tvaru odchylném: s ostuy krátkými, ušly kališními krát- 

 kými, nazpět ohrnutými neb částečně rovnovážně odslálými, nikoliv lizkými, 

 řapiky oslnilými a trochu žláznatými, lístky malými, květy živě růžovými 

 a čnělkami jen chlupatými (uik(;liv husle vlnalě huňatými), jako y^ brachy- 

 carpa íod spuria): na břehu Ostravice u Místku (Gogela), méně význačně: 

 u Velk. Meziříčí a na Hádech u Brna; ve tvaru zakrslém (= pycnophylla 

 Gdg-r. Tab. 1433) s lístky a plody okrouhlými : u 'Mostiště blíž Velk. Meziříčí. 



3. Zuby všech lístků na větvích a větévkách plodních dokonale 

 2krát až vícekrát žláznatě pilovité. 



t Plody kulovité. 



Siilísp. biserrata Merat. Keř vysoký, na pni se silnými, srpo- 

 vitými ostny a větévkami květními beztrnými až málo 

 o s t n i t ý m i (řidčeji bohatě ostnitými). Pahsty namnoze úzce kopi- 

 naté. po kraji červenými žlázkami brvité. Lístky elliptické až vejčitě 

 okrouhlé, namnoze t u p o u n k é, řidčeji špičaté, v řapíček úzce za- 

 okrouhlené, vespod bledší až sivozelené, na líci matné, vespod s vy- 

 niklými postranními nervy a červenými žlázami posázeným středním 

 nervem, po kraji bohatě 2 krát až složené žláznatě pilovité, s 3—4 

 neb na spodu nejméně s 2 v krátkou stopkatou žlázku vybíhající 

 pilovité zoubky. Číšky jakož i plody kulovité, v chocholících až 

 jednotlivé. Ušty kaUšní po kraji bohatě žláznatě brvité. Čnělky hustě 

 chlupaté neb hustě srstnaté. Terč kuželovitý. Koruny světle růžové. 



Hh význačně : u Maloměřic, Obran, Židenic, pod Stalinskými skalami, 

 u sv. Antoníčka a na Červeném kopci u Brna a na Horce u Bystrce. — 

 U Místku (Gog-ela). Ve f) ramis peliolisque inermibus, stylis subporrectis dense 

 villosis: u Hané blíž Herotic, ve ^j stipularis Merat: na Červeném kopci u Brna; 

 ve f) rubronotala Gdgr. s lístky podlouhlými v řapíčky zúženými, číškami široce 

 ellipsoidicky okrouhlými: u 1. rybníka u Karlouz; pak ve 2 malolislých : na 

 Červeném kopci u Brna, z nichž jedna jest viridala Déségl (non Pug.), druhá 

 nová, význačná velmi bohatou žláznalosti pilovitých zubů (jako u R. sepium), 

 krátkými stopkami květními, tenkými větvemi, hustě žláznatými řapiky, hustě 

 žláznatobrvitými ušly kališními a na ploše žláznatými pahsty. V exemplářích zá- 



61 



