— 962 — 



hadných: iia Žliiiéiii kopci a u Židenic blíž Brna. K léln subsp. náležejí násle- 

 iliijící odrůdy: 



Q S čnělkamif^usU" chlupatými, v králko hlavičky spojenými. 



*) S líslky velikými až prostředně velikými. 



a) spliaeroidea Ripart. Vysoký tlustými, často srpovitými ostny 

 posázený keř, s větévkami květními většinou bezostennými- 

 Palisty širší žláznatě vroubené, lístky vejčitě okrouhlé až vejci tě 

 podlouhlé, špičaté až zašpičatělé, ku spodu široce zaokrouhlené 

 až skoro srdčité, na středním nervu bezžlázné neb jen s 1 — 2 žlázkami, 

 obak zelené, vespod často trochu bledší, na líci často lesklé. 

 Plody a číšky kulovité neb široce vejčitě kulovité, pérovité ukroj ky 

 uštů kališních bezžlázné neb jen 1—3 žlázkami vroubené. Koruny 

 světle růžové. Terč skoro plochý. Plody zralé kulovité až ploše 

 kulovité. 



Význačně; na mezích u Židenic, u Maloměric, u Obran, Sv. Anloníčka, 

 v Písařkách u Brna, zde lež ve tvaru zakrslém, háje a kopce u Židlochovic. 

 — U Místku ((iogela). Dle Oborného rozšířena na Moravě: kolem Znojma, Se- 

 dlešovic, na Kraví hoře, u Popic, Kounic, Mal. Tasovic, Krumlova a Ivančic 

 (Oborny). V sev. Moravě u Sobolína a Boudna (Oborny). U Bzence a Lásek 

 blíž Vsetína (Bubela). Ve tvarech odchylných, a sice: fj microcarpa: Ho- 

 iedna u Jundrova; ve tvaru s palisly, řapíky a středníni nervem Imavočcrve- 

 nýin : na Červeném kopci u Brna, zde též ve středním, bezlrném tvaru, na 

 středním nervu a řapíkách bezžlázném (= sphaeroidea), význačném líslky vejčitě 

 okrouhlými a ušly kališními žláznatě brvitými (= biserrata). Ve tvaru zvláště 

 pěkném, hustě rozvětveném s krátkými a ostnitými větévkami květními, palisty 

 na líci a ušty kališními obak nachově načervenalými, větvemi letošními zelenými, 

 líslky kruhovitými neb hořejšími opakvejčitookrouhlými a skoro krátkými a ma- 

 lými, plody vehni široce okrouhlými, skoro kulovitými, jenž zjevně zastupuje 

 víceostnitý tvar 1) lalistipulae <Idgr, Tab. 1779: na úpatí Hádů směrem 

 k Maloměřiciim Ve tvaru f) Luxemburgiana Crép., dle listů velmi blízkém: 

 u \'elk. Meziříčí ; ve tvaru větším var. podolica Tratt. blízkém : na Nov. hoře 

 u Filipova, na liranici moravsko-uhsrské; ve tvaru přechodním k B. dumalis - 

 na Hádech u Klajdovky; pak ještě v záhadných exemplářích: v Stromořadním 

 gruntu u Maloměric. 



b) subtomeiitella Kell. (ve Wiesb. Travniks Ros Oest. bot. 

 Z. 1884 pp. 96). O s t n i t á. Ostny větévek květních kratší, často zcela 

 rovné a někdy přeslenaté. Řapíky lehce pýřité, při vetknutí i s řapíčky 

 huňatos r s t n a t é, žláznatě a ostnité. Palisty na hřbetu žláznatě 

 a chlupaté, s oušky krátkými, úzkými, ostře zašpičatělými, od- 

 stálými, všecky stejnotvarné. Lístky po 7, prostřední velikosti 

 až malé, trochu oddálené, postranní ze široce elliptického spodu 

 špičaté neb na obou koncích špičaté, liché ku spodu zaokrouhlené, na 

 středním nervu žláznatéa (někdy) též porůznými chloupky posázené, 

 vespod nápadně bledší do s i v o z e 1 e n a zbarvené, s velmi malými 



