— 964 — 



c) rubescens Ripa-rt. Keř vysoký a silný, s málo zkřive- 

 nými, často trochu dlouhými a na červených větvích rovnými 

 ostny. Listy tmářvozelené, na líci lesklé, vespod často modravé 

 zelené, na mladých výhoncích živě červeně zbarvené, 

 veliké se spode n zaokrouhleným, vejčité, všecky špičaté, liché 

 ostře přišpičatělé. Řapíky tenké, ostnité, žlabovité, pýřité, trochu 

 žláznaté, namnoze červené neb načervenalé, Palisty veUké, trochu na- 

 červenalé, v dlouhá, úzká, jemně přišpičatělá ouška vybíhající. 

 Stopky květní namnoze trochu kratší než červené listeny. Číšky 

 kráče širokovejčitě kulovité. Ušty kališní úzké, kratší plátků 

 sytě růžových (v poupěti nachových). Plody kulovité (nikdy ploše 

 kulovité) s terčem kuželovitým a hlavičkou čnělek krátkou, hustě 

 měkkochlupatě huňatou. 



Při cesií" od Prosléjova do Ohrozimi (Spilzner). Knižeci cesta mezi Ada- 

 movem a Bilovicemi (K. HanáČek). Meze u Slromořadnílio giunlu u Malomčric, 

 na Červeném kopci u Brna, u Evanovic, u Nov. més(a, u Klepalova při silnici 

 do Nové vsi v Jeseníku. — V okolí Znojma: na Pelcberkii ii žulových lomů 

 a u plovárny (Oborny). Méně význačné, a sice (v subvar.): valdepubescens 

 Gd^r. Tab. 1791, trochu s Decalvatis biserratis a pro odstálé ušty kališni 

 s Monlanis se shodující poblíž střelnice u Sv. Anioníčka blíž Brna; ve tvaru 

 menším s listy nelesklými, s ušty kališnimi bohaložláznalě brvitými, někdy slabě 

 na hřbetu žláznatými a za lou pMčuiou naší poloviční Hispida : glaueorubens 

 blízkém: u Kartouz; v středním tvaru: y la uci ío lia X rubcsi-.ens; na Há- 

 dech: a v jiném stredm'm tvaru laneeolala Op. et rubescens s ozubením hlu- 

 bokým, nikoUv žláznaté dvojitým, nýbrž bohatě rozeklaným; barva, ostny a řa- 

 piky jsou podobné jako u rubescens; od laiíceolata Op. zvláště ozubením, bar- 

 vou a trochu širším obrysem lístků rozdílném: na Hádech u Klajdovky; ve 

 tvaru přechodním k var. Malmimdariensis : u Haděnic blíž Velkého Meziříčí: 

 konečně ve t\aru středním mezi ieiostyla a rubescens, s lístky velikými opak- 

 vejčilými, na neplodných výhoncích podlouhle vejčilými, velmi bohatě pilovilými, 

 palisty úzkými, červenými, čnčlkami nemnohými a jen mírně chlupatými, plody 

 skoro kulovitými, ušty kališuími bohaložláznalě brvitými : u Vápenných lomů 

 bliž Ždáru v česko-moravském pohoří. 



/) Miilmuudarieiisis Lejeime. (Flora de Spa. I. p. 231, 1811 et 

 ejus Revue de la Floře de Spa. 11., p. H14). Vysoký keř se silně 

 červenými na m o d r a 1 e ojíněnými m 1 a d v m i v ý li o n k y- 

 Ostny silné, velmi rozšířené, + křivé až srpovité. Ilapíky 

 trochu pýřité, žláznaté a Oátnilé, č e r v e n é. Palisty podlouhlé, 

 stejnoměrně rozšířené, nechlupaté, namnoze na hřbetu načerve- 

 nalé pruhované a až k nejdolejšímu páru lístků sahající, žláznaté 

 brvité a pilované. Lístky vejcitě okrouhlé neb vejčité, špičaté neb 

 zaokrouhlené, veliké až prostřední velikosti (při délce 32 mm., ♦as 

 20 mm. š.) často i větší, vespod (řidčeji obak) všecky namodrale 

 ojíněné neb skoro .^ i v o z e 1 e n é, >e středními i postranními nervy 



