- 968 - 



jemnými, kopinatými, 1— 2krát dvojité pilovitými, na líci tmavozelené, 

 vespod bledší až hjedozelené a trochu namodrale ojíněné. P a 1 i s t y 

 nápadně široké, s oušky ostře zašpičatělými, rozbíhavými, po 

 kraji červeně žláznatě pilovité. Listeny vejčitěkopinaté, po kraji žlá- 

 znaté, trochu kratší stopek květních. Květy po 1 — 3, stopky květní 

 l'5krát delší vej čitých číšek, lysé a zelené. Ušty kališní s péroví tými 

 úkrojky kopinatými, neprodlouženými, po kraji hustě zláznatobrvité, 

 namnoze trochu kratší plátkův, nékdy odstálé, avšak velmi brzy dolů 

 ohrnuté. Koruny prostřední vehkosti, živě růžové až skoro nachové, 

 vonné. Terč plochý a široký. Čnělky hustě chlupaté až huňaté. Plody 

 králce vejčité břichaté, dolů zaokrouhlené nahoře málo zúžené, velmi 

 veliké. 



Skupina tvarů této velmi rozšířené subsp. jest velmi značná, o čemž 

 následující hlavnější odrůdy a jich ve výpočtu stanovisek uvedené podřízené 

 " odrůdy, případně tvary svědectví dávají : 



(3 Cnělky hustě clilupaté až vlnaté. 



* Lístky + veliké. 



1^^ Stopky květní nezkrácené. 



§ ňapíky bez chliipův. 



a) typiea (jako nahoře). 



V Proslějovsku : při cestě do Ohrozimi u Seloutek, v seči nad Bulcem, 

 u stichovského rybníka na Kulérově (Spitzner), břehy Ostravice u Místku (Gogela). 

 Na více místech kolem Brna: zinoly u Židenic, u 1. rybníka u Karlouz, u 2. 

 rybníka u Řečkovic, na Kozí hoře u Mal. Kyniček, u pracháren bliž Tírna, ve 

 vinohradech u Obran, na Červeném kopci u Brna, u Lískovce, v nepatrné od- 

 chylce na Karlové výšině blíž Velk. Losina a u Nov. vsi v sev. Moravě. 

 S čnělkanii mírně clilupatými: na Červeném kopci u Brna, zde též s mírně 

 chlupatými a trochu vyzdviženými čnělkami ; ve Tvaru přechodním k sphaeroidea: 

 na Hádech u Klajdovky; ve tvaru přechodním k glaucorubens Keller fglauco- 

 rubens psilopoda srov. Oesl. bot. Z. 1886, čís. 3): na Hádech u Obran. 

 Ve {) laeviramea Borb. ap. l*acher Fl. Carinthiae p. 323 na Červeném 

 kopci u Brna; ve 1) phalacr ost ema Gdgr., s palisly pu kraji hluboce a 

 hrubě pilovitými, s oušky velmi prodlouženými, špičatě kopinatými, ušly ka- 

 lišními žláznatě obroubenými, čnělkami + vlnatými : na Červeném kopci u Brna; 

 ve tvaru přechodním k Malmundaricnsis a sfjuarrosa: v Kostelním zmolu u Kar- 

 louz ; ve tvaru s íl. medioxima příbuzném, u .Jundrova blíže Brna; v pře- 

 chodním tvaru k brachypoda, s krátkými stopkami květními a částečně skoro 

 kulovitými plody: u studánky blíž Stromořadního gruntu u Maloměřic ; v subv.) 

 calostephana Gdg-r. T. 1900 fj minor (poloviční scabrata) : ve zmolech 

 u Židenic; ve f) •; d u e n s i s H. Braun (non Déségle)- na mezích u Žide- 

 nic; v subv.) pseu doscabrala Wiesb. Gest. boL Z. 1886 čís. 10 od 

 které se naaejvýš jako f) minor neb paulo minor odchyluje : na Stalinských 

 skalách u Brna a u Nov. města v českomoravském pohoří, jež se cladoleia X 

 scabrala podobá; konečně v přechodním tvaru k íissidens Borb. se zuby chudě 

 dvojilě pilovitými. Dosti všeobecně rozšířena a nejobecnější mezi růžemi našeho 

 území. 



