— 981 — 



žovych plátkův. Terč trochu kuželovitý. Krátká hlavička čnělek lysá, 

 naiiťjvyjí s několika chloupky mezi bliznami. Plody vejčité až vejčito- 

 podlouhlé. 



Hojná koloiii linia: v Písařkách v jednom příkopu nedaleko uiysliviiy 

 (Czižek). Význačná: hojná u Cernovic, na slráni Mordovně bh'ž Klajdovky, ini 

 lípali Hádů sméreni k Malornéřicům, v hájích ii Cacovic, u Sv. Anloníčka a v lese 

 „Rybníčky" u Karlouz, na Kraví hoře, na Žlutém kopci, zde léž s kvěly velmi 

 Idedorůžovými, na Horce n Bystrice. — Ve tvarech odchylných a sice : s ostni- 

 loslí velmi skrovnou, řapíky zcela bezlrnými a číškami podlouhlými, k hořejšku 

 tieslaženými : pii cesto na Karlovu výšinu u Velk. Losina v sev. Moravé; ve 

 ý) lepidiflora <ídgr. Tab. 1013 u Cernovic; s vejčité kulovitými číškami, oslni- 

 lými větévkami květními, lístky veskrze špičatými až zašpičatělými, ku spodu 

 široce zaokrouhlenými, velikými, blcdozelenými, vespod sivč nazelenalými s nervy 

 postranními sihič \yniklými a plody skoro malými: v lese za Kartouzy; s ozu- 

 bením chudč dvdjilým až skoro jednou žláznatě dvojitým; na CerveníMu kopci 

 u Brna; zde týž tvar s krátkými lístky a oslnitými větévkami květními; zde lé-ž . 

 v přechodním I varu ku cladoleia. Pak v zdánlivých míšencích a) s my ri od on ta: 

 na lipalí Hádů směrem k iMaloměřicům b) s lanceolata Opiz (()esl. b. Z. 

 1886 čís. 3) v Čertově zmolu u Hrna. — Tvar tento čítá četné dole vypo- 

 čtené odrfidy a více přechodních mezi nalezišti uvedených tvarňv a sice: 



a) s plody podlouhlými a e 1 lips oi dickými: 



subvar.) oblongata Opiz (v Lotos 1854, 69. vide Keller apud Form. 

 Ros. d. Hochg-. 1 88 7. p. 6. ct Keller ve Wiesb. a Haselb. Ros. Ob. O, 1891, p. 

 15), s lístky trochu většími, llustoiuikými, přišpičatěle vejčilými až vejčilo- 

 kopinalými, ostřeji pilovitými; věté-vkami štíhlými; terčem trochu vyzdviženým 

 až poloku ž e lo vi tý m. Cnělky ve zralém plodu zcela lysé a krátké (částečně 

 širolislý ivar nějaké Trachyphylly připomínající). 



Na Červeném kopci u Brna a při Odře u Nov. vsi blíž Oder. 



Subvar.) Pernťcri Wiesb. ei Keller (Kell. Ros. N. Ó. 1882, 289). 

 Úplně bez chlupin . Lístky časlěji prišpičalělé až zašpičatělé. Ozubení vy- 

 nikající, větší Ivary Carioti a alpina připomínající. Zuby vejčiti" 

 v úzkou, dlouhou, ku předu skloněnou, měkkou špici prodlou- 

 žené. Stopky květní nápadně (30 mm.) dlouhé a tenké, po 2 — 3, 

 každá dlouhým listenem podepřená. Plátky menší než u leioslyla. Ušly kališní 

 s přívěsky velmi prodlouženými na konci kopisfovitě rozšířenými a pilo- 

 vitými. Cnělky lysé. 



Pořídku. V lese za Kartouzy, v lese u Kohoutovic v Písařkách u Brna, 

 méně význačně na úpalí Hádů směrem k Maloměřicům. 



Subvar.) subcordata Kell. et Form. (Syn. R. nervosa Pug-. non Crép. = 

 Crepinia subcordata Gdgr. Tab. 1620 et Monog. Ros. 1892, II Nr. 665.). 

 Ostnitá, léž na větévkách květních bohatě oslnila. Oslny srpovité a rozšířené. 

 Lístky srdčitovejčilě okrouhh', králce prišpičalělé, na středním nervu žláznaté, 

 po kraji s malými, skloněnými, pilovitými zuby. Řapíky oslnili', lysé, chudo- 

 žláznalé. Palisly jasně neb svělloče r v ené, široké, s oušky rovně ku předu 

 namířenými. Stopky květní po 1 — 3, jen 6 — 11 mm. dl. Číšky opakvejčité, 

 neprodloužené. Ušty kališní po kraji bezžlázné. Cnělky krátké a lysé. Terč 

 kuželovitý. Plod veliký, vejčilý fslřední opakvejíilý), na konci zúžený. 



l'osud jen na Červeném kopci u Brna. 



