— 999 — 



hákovilýini osliiy posázenými, řapiky hořejších hslfi s I ( — 2) osltiy, hustěji 

 (■hhipalýini, palisty hořejšími rozšířenými, vespod zcela alo řídce chlupatými, po 

 kraji skoro jen chlupatě-, nikoliv však též žláznatobrvitými a jako vejčitozašpi- 

 čalělé listeny trochu načervenalými, číškami trochu krátkými, v e j č i I ý m i, 

 terčem plochým, nachovým a hlavičkou čnělek volnou, lysou. (Blízko příbuzná 

 neb skoro totožná jest l\. Zabelii Gdgr. Tab. 2338, v kteréžto úpravč tento 

 tvar od Německa pres Cechy a Morava až do Dol. Rakous rozšířen jest.) 



Na mezích a na Hoře u Mor. Budějovic, se čnělkou mírněji chlupatou 

 u Strání blíže uherské hranice. 



I) Plody vejčité, postranní nervy lístků velmi slabě chlupaté. 



f) scmiglabra Rip. Cnělky vlnatohuňalé, velmi hustě chlu- 

 p a I é. Stopky květní a dolejší řapiky b e z t r n é ; lístky časlěji trochu za- 

 okrouhlené. Jsou-li lístky veliké, jsou řapiky chudčji chlupaté a plody vej- 

 čité — /} umbrina Pug. 



Význačně při silnici u Kartouz ^ umbrina: na Červeném kopci u Brna; 

 pak v novém Pi. u n c i n e 1 1 a B e s s e r blízkém, přechodním tvaru, jehož 

 lístky menší až zcela m a 1 é a všecky nedokonale dvojitě pilovité, jichž žebra 

 (střední nerv) a řapík lehce, avšak zcela chlupaté a 1 — 3 žlázkami posázeny 

 jsou, řapiky ostnilé, větévky květní krátké bez oslnův, ušty kališní bohato- 

 zperené, koruny živě růžové, prašníky tmavonachové, čnělky skoro vlnaté, terč 

 skoro kuželovitý, lislky malé, tmavozelené, palisty načervenalé, letošní větévky 

 přeslenitě oslni<é, v celku tudíž ozdobná, velmi malolistá semiglabra. která silně 

 připomíná onen tvar R. uneinellae, jejž Crépin v BuUet. belg-. II. p. 281 popsal 

 a od tohoto jen velikostí ozubení rozdílná jest: u Lískovce blíže Brna mnoil 

 14. VI. 1884 sbírána. 



^*^) Plody krátkovejčité též vejčitokulovité. Cnělky chuději chlupaté. 



h) trichoneura Rip. Větve kratší, vždy ostnité, keř stěsnanější, 

 L'stky menší, vejčité, ostře přišpičatělé, vespod jako u tvaru typického 

 (častěji též na líci částečně slabě) chlupaté. Řapiky namnoze bez 

 ostnův. Plody vejčitokulovité. Koruny živě růžové. 



Význačně u Obran, Kartouž a v lese u Kohoutovic; ve tvaru přechodním 

 ku forma. Forsteri Srn. s čnělkami méně chlupatými, ozubením velmi ne- 

 pravidelným, s plody brzy krátkovej čitými, brzy opakvejčilokulovilými — Steiniana 

 H. Br., s lístky ellipticky podlouhlými jako u Steiniana: u Obran a Cacovic. 

 S čnělkami olysajícími: hojná po kraji Hóledné u Jundrova ; s plody vejčitými 

 až kulovitými a příllustlým, na spodu zaokrouhleným konečným lístkem : na 

 mezích u Židenic; s růžovými květy: na vrcholu Hadův a u Žabovresk blíže 

 Brna ; všecka stanoviska nová pro Moravu. 



c) platyphylloides Dés. et Rip. Keř vyšší, větve delší, ostnité. 

 Řepíky husté chlupaté ojednělé žlázy nesoucí, řidčeji ostnité. 

 Lístky rozličné podoby, nejhořejší na větévkách květních špičatovejčité, 

 ])rostřední široce ve jčitozaokrou hlene, dolejší často skoro 

 kruhovité, prostřední velikosti, v čas květu též na postranních nervech 

 ± chlupaté, posléz ale jen na středním nervu trvale zřetelně chlupaté, 

 listeny lysé, špičatovejčité, namnoze zašpičatělé, as zdéii neb trochu 



