- 1001 — 



zenými, v párech stojícími ostny bohatě posázené. PaHsty dosti lysé. 

 Řapíky p ý ř i t é, odátále mékkochlupalé, v květcnství stojící trocliu 

 ostnité, bezžlázné. Lístky namnoze po 7, ellipticky za- 

 okrouhlené, nejdolejší páry tupé, jednoduše pilovité, se zuby 

 skloněnými, na líci zcela lysé, vespod na středním nervu zřetelně chlu- 

 paté, na postranních nervech skrovněji chlupaté, posléz jen na střed- 

 ním nervu pýřilé. Listeny krátké a lysé, namnoze listonosné. Stopky 

 květní bez chlupův, 10—12 mm dl. Cišky k r á t k o v e j č i t é. Ušty ka- 

 lišní hluboce přenosečné, as 19 nim dl. s pérovilými úkrojky po kraji 

 chudožiáznatě pilovitými, vně lysé, uvnitř a po kraji plsťnaté. Terč 

 kuželovitý. Čnělky lysé neb též skrovně chlupaté. Koruny 

 malé, zcela bílé, též v poupěti. Plody .malé", vejčité. 



Na (červeném kopci u Bnia ve Ivaru čáslečaé slřediiíia me/Á luiciiiella 

 a iiiiplexa „s foliis acuiniiiatis argiile subbiserratis" od R. Reussii H Bv. líslky 

 oslře zašpičalčlýiiii, ani zaokroiihlL-aě, ani sklonČMiě pilovilými, maoheiu caslřji 

 skoro 2král pilovilými, na neplodných výhoncích se zuby ostrými, olevřenými, 

 číškami a plody malými, ušly kališními bohatě zpeřenými, řapíky a nervy sla- 

 břji chlupatými rozdílná; zde též s ušty kališními po kraji bezžláznými, nová 

 pro území. 



k) implexa (Gren) H. Braun (Verh. d. zool. bot. Ges. 1885, 105). 

 Keř statný. Ostny roztroušené. Řapíky velmi hustě chlupaté, 

 skoro plsťnaté. Lístky vejčité, dosti veliké, namnoze p o 5, 

 vespod jen na středním nervu chlupaté, jen lístky mladších prýtů též 

 na postranních nervech pýřité. Stopky prostřední délky až velmi krátké, 

 širokými a lysými listeny přerostlé. Gnělky tvoři dosti širokou, zcela 

 chlupatou hlavičku. Plody vejčité. 



Na Červeném kopci u Brna, nová pro území. 



S Zuby dílem rozeklané, dílem zpola dvojité. 



§) Líslky vespod jen na sli'cdním nervu chlupaté. 



i) lanceolata Opiz (ve Flora V, 1822, p. 268). Větévky květní 

 dlouhé, bez ostnů v, jako kopinatopodlouhlé palisty a často též řa- 

 píky + kalně nachové. Řapíky a střední nerv roztroušeně, často 

 nezřetelně chlupaté, později často olysající. Lístky neplodných vý- 

 honků kopinaté, větévek květních podlouhloelliptické. Ozubení ná- 

 padně hrubé a hluboké, velmi nepravidelné, sera a tam se vtrou- 

 šenými žláznatými a bezžláznými vedlejšími zoubky. Číšky áz dlouze 

 stopkaté, vejčité až krátko vejčité. Ušty kališní krátké, úžeji zpeřené. 

 Koruny bílé, trochu narůžovělé neb též pletně růžové. Terč plochý, 

 čnělky dosti hustochlupalé. Plody vejčité až vejčitopodlouhlé. 



J. B. Kellerem pro Moravu a Dol. Ralvousy poprvé zjišténa. Význačně: 

 nezřídka v lese u Maloměřic a na úpatí Hádů blíž Maloměřic, na Hádech, 

 u Klajdovky, na Žlutém a Červeném kopci a v Písařkách ii Brna, ve Smrčkách 

 blíž Pernšlýna, zde též v odrůdách. — Při cestě do Ohrozimi blíž Prostějova 



