— 1009 — 



pátými, široce opakvejčitými až vejčitými, větévky květní se vtrou- 

 šenýnii velmi řídkými neb scházejícími žláznatými štětinkami, čnělky 

 trochu volněji chlupaté. Též tato od typ. Jacquina [již ve smyslu Jac- 

 quinovy od J. Brauna neporozuměné diagnosy ,tum etiam ad oras 

 villosa", což dle zkušenosti jen přec při (byť i velmi řídké) chlupa- 

 tosti plochy možná jesl] nepatrně rozdílná, Mygindem sbírána a nepo- 

 jmenována „collina Jacq." vykazuje další tvary, mimo jiné tvar: 



l'j klerý má palisly vespod i s řapíky a slřediiiiiii nervy boliatí-ji žláznalé, 

 okrouhlovejč'ilc' lislky neslejnoměrnéji pilovité; z lěchlo jsou jen iiřkleré veskrze, 

 zcela jiné jen na nervech chliipalé. Cnřlky dfile husté t^na bliznách však velmi 

 slabo-) chlupaté. *) 



a) lypica. Velmi pořídka : ve vinohradech a po kraji cest na Kraví hoře 

 11 Znojma, v levo při cestě k Sedlešovieriin, zde pospolitá (Oborny) /?) a y) 

 nebyly ii nás význačné nalezeny, za to však střední tvary mezi a) lypica a 

 těmito odrůdami, podobající se lisíiin a skoro na všech vMévkách (ačkoUv 

 éasio velmi skroxně) se \yskyliijiciini štětinatými ostny odr. Myi;indi, čněl- 

 kami a vejéilookrouhtýin obrysem listů přibližují se «) lypica; pak v přecho- 

 dním tvaru od tohoto slřednílio tvaru k b) calarraclar um, u kteréhož jest 

 spodiiia nejliořejšich okrouhlošpiěaté vejěitých líslků rovněž špičatá, až náhle krátce 

 zúžená a chlupy více na nervy obmezeny (liidíž nestálosí v nejnovější době po- 

 jmenovaných subvar. Myí;indi, Clusiana ald. dokázána). Všechny tyto střední 

 tvary objevil proť. Spitzner v čelných jedincích na Kosíři u Prostějova. 



b) cataiTactarum Borl). 1. c. .S86 et H94. Lichý (neb konečný) 

 lístek nejhořejších listí\ na větévkách květních, jakož i na neplodných 

 prýtech ± k o p i n a t ý, neb na obou špičatě úzkoelliptický, jen ostatní 

 širokovejčité až kruhovité, všecky jednoduše pilovité a jen vespod 

 velmi řídce chlupaté, za plodu silně olysající. Plody v chochol í- 

 c í c h (po 3) vejčité, krátkostopkaté. Ušty kališní neprodloužené, na 

 hřbetu trochu žláznaté. Koruny prostřední velikosti, krásně růžové. 

 Čnélky srstnaté. 



Ve tvaru příbuzném proť, V. Spilziierein na Kosíři ii Prostějova objevena. 



c) meg-alantha Borl). et Wiesb. Lístky nápadně delší 

 než širší, elliptické, trochu neb nepřišpičatělé, vespod vět- 

 šinou jen na postranních nervech chlupaté. Palisty prodloužené 

 s oušky Shrannými, dlouze zakončitými. Květy mnohé až po 3, 

 větší, skoro tak veliké jako u R. Austriaca Crantz. Ušty kališní na 

 hřbetu chudožláznaté, skoro zdélí plátků (25 mm), jich úkrojky pro- 

 dloužené. Listeny kopinaté, zdélí neb málo kratší stopek květních. 

 Čnělky krátkochlupaté ; plody kulovité. (Syn. R. corymbifera 



*) v Dr. Bečka Fl. N.-U., Videii 1890 p. 802, vyskytuje se tento podřízený tvar 

 jtud jtuéiiem Clusiana H. Braun, ačkoliv leiito uáxev již punhé priorilč příčí, poněvadž 

 již jedna růže v Tratt. Rosae. monogr. I., 119 (1823) a vneCan.l. Prodr. 1]., (^ (1824) 

 poii jiuéiieni Pi. Clusiana Wailz popsána jest, 



6i 



