— 1012 — 



končenými krátkými štětinkami) ± posázené. Řapiky hustě-, ale 

 velmi k r á I k o ch iřU p a t é a botiatě žláznaté, sl2 — 3 velmi jemnými, 

 krátkými, v štětinky přecházejícími ostenky. Palisty úzké a dlouhé 

 nahoře v úzká ouška náhle rozestálé, jen vespod slabě chlupaté. 

 Lístky sblížené, nejhořejší 3 vespolek částečně se kryjící, na větév- 

 kách květních často 5četné, velmi krátkořapíkaté ; (též elliptické- 

 neplodných prýtů na obou koncích db zaokrouhlené) 

 na mnoze elliptické, jen liché trochu šíře vejčité (nikoliv vej- 

 čité), velmi krátce přišpičatělé, všecky prostřední vehkosti a jen ve- 

 spod po celé ploše měkkochlupaté (při délce 10—20 turu, 

 15 — 25 inin š.j, po kraji nestejnoměrně pilovité, zuby užší a menší, 

 méně otevřeně, na spodu hstku s 2, k prostředku jen s 1 žláznatým 

 vedlejším zoubkem, v hořejší třetině nestejnoměrně jednoduché 

 a bezžláznó. Květy namnoze po 1 (—2) (nikoliv v chocholících). 

 Stopky květní tlusté 4 — 5krát delší číšek, žlutavočervenými stopkatými 

 žlázkami po celé délce posázené. Číšky ellipsoidické, lysé 

 (Crépin V. 505) neb částěji štětinaté (Besser!) Ušty kališní úzce 

 zpeřené, vespod též pérovité úkrojky hustě krátkoštětinatě 

 žláznaté, po kraji roztroušenými žlázkami + posázené, kratší než 

 plátky, po odkvětu dolů ohrnuté a opadavé. Hlavička čnělek. 

 dosti veliká, b ě 1 o v 1 n a t á. Prašníky červené, na prodloužených nit- 

 kách. Plody vejčité, šarlatově červené. 



ř) Eduardi J. B. Keller. (Syn. R. canina X galica Grep. in lilt. 

 an Keller), s lístky velmi různé velikosti, o Y2 nienšími, namnoze 

 však prostředni velikosti, z nichž jsou liché (t. j. lístky ko- 

 nečné) špičato-opakvejčité až elliptické, postranní 

 elliptické, často vyskytují se ojedněle na téže větévce květní ně- 

 které 2 — 3krát větší širokovejčité až vejčitopodlouhlé lístky; lístky ne- 

 plodných výhonků jsou však všecky krátkovejčité a široce za- 

 okrouhlené, t. j. prostřední velikosti až malé a veskrze vejčito- 

 okrouhlé (nikoliv kopinatopodlouhlé), vespod velmi řídce na 

 plochách pýřilé, chloupky velmi krátké a bělavé, za plodu jen na 

 postranních nervech patrné. Lístky neplodných výhonků 

 veskrze a nápadně žláznaté-, zpola 2krát pilovité, řapiky 

 a řapíčky bohatě žláznatoštétinaté. Stopky květní mnohem kratší (zdélí 

 neb I V2 delší číšek), číšky opakvejčité, jen kolem spodu dlo.ho- 

 štětinaté; hlavička čnělek huňatosrstnatá, trochu pozdvižená a plody 

 opakvejčito-okrouhlé. — Střední tvar mezi Ghristii a Ratomskiana, 

 od collina Jacq. dolejšími a prostředními lístky (na větévkách květních) 

 nikoliv okrouhlými, nikoliv jednoduše pilovitými, zřetelnější, hojnější 

 neb přec u většiny větévek se skrovně vyskytující dvojitou ostnitostí 

 a čnělkami nevlnatými rozdílná. Od /5) Christii rozeznává se dvojitou 

 ostnitoátí, srstnatými, nikoliv vlnatými čnělkami, na obou koncích 



