— 1015 — 



siidco a d I <"• II 7. (' / |t e ř c n (' ; č i\ č I k y Iciálki'-, c. li ii d ř c. h I ii p ;i i é, jen 

 nemnohé ; terč plochý. Barva koruny po kraji nebrvité jako n Ivaru základnílio. 

 Pk)dy malé, širokooUiplické až kulovité, leskle červené. 



7) ííiTinis R a u. (Ennni. Ros. 1816, p. 79, Wimni. et Crab. Fl. Siles. 

 lí., p. 82) s lístky vejčitými, na obou koncích špičatými, \ e s p o d lysými, 

 číškami a plody podlouhlými. — Zmínky zasluhují ješté tvary této odrůdy: 



/) subaffinis .1. B. K.-ller P.eitr. zrn- Rosf. O. 0. 1891 a 1893, Syn. 

 R. lomentella v. altinis J. R. Keller, Ros. N. O. 1882, 2.S2 a Ivar od t.Ho 

 2) tectijnianda J. B. Keller 1. c jež tvoří pi-echod k R. dunialis. 



a) Typitký l\ar \elnii jMirídku. Na úpatí lládň suičreiii k' Malomčřicúm. 

 — Mezi Hradiskem a Sellenburkem u Kríiova (Sintenisj subvar. a) u Budišova 

 (Form. Ros. d. Hochg'. 1887, p. 11). ^í) na úpatí Hádů směrem k Malomčřicúm 

 (Oesl. b. Z. 188G, čís. 4). 7) tamtéž s předešlými. — Ve tvarech, jež nelze 

 blíže určiti, roste R. tomentella: na kopci Stanovisku u Medlánek, na Židlocho- 

 vických kopcích a u Hostětic blíž Telče. 



§§ Stopky květní a hřbet .uštů kališních J- žláznato-štčtinaté. Lístky 

 vespod na nervech zřetelněji žláznaté. 



h) Subsp. Oboťiiyana Christ. (ve Flora 1877, 402 ; J. B. Keller 

 1. c. 233, Ob. Fl. 921.) Keř hustě chomáčovitě rozvětvený, s větvemi 

 zelenými a vrcholovými prýty načervenalými. Větve a neplodné vý- 

 honky, z elliptického spodu 3hrannými, hákovitými, krátce kuželovitými, 

 nepatrně smáčknutými ostny velmi bohatě posázené. Větévky květní 

 namnoze bez ostnů v. Lístky malé, vejčitópodlouhlé až široko- 

 klinovité, přisedlé, po 5 — 7, vespod na nervech chlupaté, 

 všecky na nervech zřetelné žláznaté, jen dolejší lístky neplodných vý- 

 honků s počínající žláznatostí na plochách. Zuby hlouběji a sráz- 

 něji 2krát až nestejnoměrně 3krát pilovité, bohatožláznaté, 

 úzké, trochu zpro^hýbané. Řapíky mírněji chlupaté neb pýřité, žláz- 

 naté, žlutými, silně ohnutými ostenky posázené. Pahsty úzce kopinaté, 

 na hřbetu chlupaté a bohatožláznaté. Květy svazečnaté; stopky 

 květní krátké, chudě stopkatožláznaté. Číšky krátké 

 vejčitookrouhlé až kulovi té, lysé. Ušty kališní delší (než 

 u typické tomentella), s bohatě žláznato-pilovitými, často lupenitými 

 přívěsky, celkem než malá, namnoze bílá koruna. Gnělky lysé, 

 terč plochý. Plody vejčitokulovité bledošarlátově červené, mdlé 

 chuti. 



Pozn. Od t(''lo po celé Moravé daleko rozšířené Subsp. lze jen místní 

 tvary rozeznali, nikoliv dle srslnatosti stopek květních (poněvadž tyto obyčejně 

 na témž kři lysé' a zároveň žláznaloštětinaté jsou), nýbrž dle následujících čel- 

 nějších vlastností: a^) albiflora se stopkami květními většinou lysými, ušty 

 kališními chudě na hřbetu žláznalými, odstálými neb vodorovně rozloženými, 

 řapíky hustěji chlupatými, lístky na obou koncích zúženě špičatými, krátce 

 řapíkaými (nikoliv přisedlými). ,j') rosea s plátky většinou načervenalými. 

 7) calvior má lístky jen vespod na středním nervu chlupaté, řidčeji též na 

 postranních slabě roztroušeně pýřité, řapíky velmi slabě pýřité neb též lysé, 



