- 1018 - 



špičatělé, konečný (neb lichý) dlouze rapíkatý, všecky vespod 

 bledší neb namodrale zelené, namnoze též slabě ojíněné. Zuby jedno- 

 duché, hluboké, skloněné, bezžlázné. P a 1 i s t y podlouhlé, na větév- 

 kách květních značně rozšířené, často + nachové^ s oušky vej- 

 čitými, špičatými, ku předu namířenými. Listeny veliké, 

 vejčitokopinaté a jako palisty obak lysé, namodrale zelené neb též 

 trochu načervenalé. Květy svazečnaté (též ojednělé). Stopky květní 

 velmi krátké, lysé i s ellipsoidickými číškami nasivěle ojí- 

 něné a velikými listeny obklopené. Ušty kališní zdélí živě rů- 

 žových plátkův, v čas květu nazpět ohrnuté až odstálé, později 

 vzpřímeny a plody jimi až do zbarvení ověnčeny, 

 před uzráním plodu opadávající, na hřbetu bezžlázné, 3 vnější vždy 

 z p e ř e n é. Terč plochý. Č n ě 1 k y tvoří hustě chlupatou až v 1 n a t o u, 

 krátkou, často širokou hlavičku. Plody širokovejčité, 

 skoro kulovité neb okrouhlé, na konci neb uprostřed svazečku, 

 jakož i ojednělé stojící opakvejeité, skoro hruškovité až podlouhloopak- 

 vejčité, veliké až velmi veliké, lysé, červené, záhy uzrávající. 



Skupina tvarů tohoto druhu, horské krajiny zdobícího, byla od 

 Grépina v nejnovější době vzhledem ku zpola chlupatým spojovacím 

 tvarům: subcollina Chr., subcanina Chr. a pilosula Chr. ne bez příčiny 

 též na skupinu R. coriifolia Fr. rozšířena — z té příčiny nabývá ná- 

 sledující podoby : 



A.) tflabrae Crép. Prim. VI, 1882, pag. 711 (51) [= Séct. 

 Montanae Crép. Prim. I, 1869, p. 236-237 ohm.]. 



t) Lístky obak lysé a bezžlázné, neb jen vespod na 

 středním nervu zřetelně chlupaté neb žláznaté. 



§ Stopky kvěliii králku a bezžláziic. 



(3 Lístky jednoduše pilovité. 



a) typica (R. glauca Villars apud Loisel. Notes in Desvaux Journ. 

 bot. 11, (1809) 336) Tvar nahoře popsaný s roztroušenými ostny, ku 

 spodu zaokrouhlenými, jednoduše neb nepravidelně, leč bez- 

 žlázné pilovitými, + sivozelenými, špičatými lístky, + okrouhlými 

 plody, avšak v e j č i t ý m i číškami. 



/í) Reuleri Godet. (Fl Jura LS-óá, 218 = pro var. R. riibrifoliae 

 Vili. et iii Reutor Calal. Geiio.ve, 1861, 68 j srov. iř/. Sering. Miis. helvet. I. 

 p. 11, Tab. 2, Fig'. 2! — O s l ii y rozšířeny, na nachových vMvíeh L'aslo 

 velnu skrovní!. Líslky vělši opakvejc-ití', tupí', iiehi' vqjčilé až špiřatovej- 

 čité (dolejší raslřji ku spodu skoro kllnovih'), mnohem liižšl a pevnější, vespod 

 bledší a s vyniklými, nařorvcnalými posiranními nervy, po kraji oslře-, jedno- 

 duše- (časlo se zuby velikými, hruběji- a hlouběji-, nepravidelně-, jeř bezžláznčj 

 pilovité. Rapíky časlěji bez oslnův. Palisly širší-, hořejší ěaslo velmi ve- 

 liké. Stopky květní velmi králki'. ("'íšky kratší, + kulovité. 

 Ušty kališní zřelcluř zpeřené, veimi dlouho trvající. Onolky pokrývají 



