1019 



v podobo veliki' bMovInali" TiUtvičky široký, plochý (orě. Plody zpravidlit knlr.- 

 vitó a velikó. 



Tvar význnriiý a) dle i Hun ik-Iio rozlrousen v území a iiinolioiiásobDě \ siibsp. 

 roiiiplicala přecliázejíci, ciy>. sIkmIiijc se i s mojí si)íik(i(i, ler s dodalkcm l<''ž 

 \ Mibsp. siibcaiiina (Clir.) ('i''p., kleiá \ Oli. Fj. ^cllázl'. Kolem Proslějova: 

 II Račic, FM-olivaiiova, na Kosiii, mi It/.hclii, ii Selontek, ve viiioliradceh ii Ooma- 

 myslic, pii ccsIc clo Ohrttzimi, \ Kiimhcrkácli nad Určicemi, ii nioithi- seči za 

 Mysliiivicemi. na Si. IMimilox č, v HopešskíMn žlehii (Špilzner). ii Drnoíiolce (K. 

 llaiiáček). PoskroNUM na Kraví iioie a, v ťnlolí Dyje ii Znojma, v Švýcarském 

 údolí II Vranova, skoro význařnč ii Obran ;i Adamova, v sev. Moravě a Wiesen- 



berka a pii \ ýsliipii na Karlnvii \ ýši Velk. Losina, SkKváiikov u Šiiniberka" 



a ve výcliodní čásli : ii Frýdlaiidii (Oboriiy), ii Míslkii (Gogela). Kolem Ždárii 

 (F. Kovář), u l!ralrano\ it; n Maršovic bliž Nov. mčsla (Havelka). Na úpatí Hádů 

 směrem k Malomčricam. u 1. rybníka blíže Karloiiz, na /InU-m kopci n Brna, 

 na Kuchli u Nov. lííše a ii Mal. Moravy (Foriii., ííos. d. Hoclig. 1887, p. 5 1. 

 Ve tvareeli blízkýcb, jež nelze blíže určili: na Mordoviiě blíže Klajdovky a na 

 kopei Slanovisko n Medlánek. ;?) na Cervem-in kopci ii Brna a na mezích za 

 Slromořadiiím grtinlem n Malomeřic (s nepravidelnou až čáslcčnr. (hojiiou pilo- 

 viloslí). 



a'^j subcanina (Chr.) Crép. Jako předešlé, jen lístky jsou nepra- 

 videlněji pilovité, často též více zelené, široce vejčité ; řapíky ostnité 

 (dle Ghrista i se středním nervem chlupaté, tento tvar přináleží však 

 ku R. coriifolia). Stopky květní krátké a čnělky vlnaté, kališní ušty 

 však nevzpřímeny, nýbrž na zelených plodech vodorovně 

 odstálé až dolů skloněné a ranněji opadavé. Velmi proměnlivá 

 subvar. 



j') (i r a v e I i C r ('■ p. Oslny křivé, iiořejší po 2. Lístky proslřední \eli- 

 kosli skoro malé, dolejší elliplickí'', užší, špičatií ; hořejší z úžeji zaokrouhleného 

 spodu v e j r i I o k o p i n a I ('•, (diak (vespod též na sířednim 'nervu) zcela lysé 

 a méně sivozelené. flapíky sem a tam ostnité, bezžlázné, dolejší často jedno- 

 stranně pýřité. Palisty méně široké. Stopky květní po 1 — 3, velmi krátké. 

 C-íšky vejčité, lysé. Ušty kališní typicky úzké a chudozpeřené, leč ne- 

 vzpřímené, nýbrž jen vodorovně rozložené až zpola nazpět ohrnuté a 

 ranněji opadavé. Cnělky vlnaté. Terč polokuželovitý. Koruny jako u tvaru 

 základního. Plody vejčilokuželovilé neb střední opakvejčito-kulovité. — Crép. 

 Excursions rhodologi(jues dans les Alpes en 1S90, et <jand 1891, p. (61) 156, 

 jako var. od R. subcanina! — ()ri^inal v hcrb. Kctllerově !, Borb. 1. c. jako 

 tvar od R. glauca Vili. 



a^) subcanina uniserrala: na Červeném kopci u řírna, ve vino- 

 hradech u Obran, u Evanovic blíže Brna; s lístky nepravidelně pilovitými a řa- 

 píky trochu pýřitými (an g-lauca Vili. ^ lanceolata Op.?) : na stráni „Mordovně" 

 blíž Klajdovky; u Zvoleňovic blíž Tcdče jako Reuteri X sphaerica ? y) na stráni 

 „Mordovně" u Klajdovky a pří silnici z Velk. Losina do Nov vsi (Form. Ros. 

 d. Hochg-. 1887, p. 5), na obou místech 'íce míšenci g'lauca X lanceolala než 

 typ. Graveti podobná, této však vlnatými čnělkami a krátkými stopkami blízko 

 příbuzná. 



(30 Lístky 2 krát- neb též žláznato-složitě pilovité. 



