- 1020 — 



ží) coinplicata Grren. (Fl. Jura 1864, 239 jako var. R. glauca, 

 Keller 1. c. 226 - R. Reuteri c. biserrata Gariot. Etudě des fl. ed. 5, II, 

 1872 p. 183, Déségl. herb. ros. Nr. 64!). Jako typica od glauca, jen 

 lístky jsou všecky Ikrát až vícekrát žláznato - d v o j i t ě pilovité, v ob- 

 rysu často šíře elliptickovejčité, sem a tam tupé, lysé, vespod vždy 

 sivozelené a vynikle žilnaté, na středním nervu trochu žláznaté. Ostny 

 větévek květních více rovné, rapíky často bez ostnův a žláznaté. 

 Palisty s oušky kopinatými skoro rovně ku předu namířenými. Stopky 

 květní krátké, leč trochu delší než u glauca typica (t. j. o polovic 

 kratší neb zdélí nezralého plodu), číšky a nezralé plody okrouhlé 

 až kulovité (jen prostřední vejčité neb též skoro hruškovité), vzpříme- 

 nými ušty kališními k počínajícímu zrání plodu věnčené. 



d) iniponens Crép. v Prim. VI. (55) 715, non Páp. Classif. (1890) 

 105. Lístky prostřední velikosti, dolejší a postranní opakvejčité, ku spodu zře- 

 ielné králkoklínovilě zúžené, hořejší vejčité, ne všecky 2 krát žláznate-pilo- 

 vité, na líci intensivně zelené. Ušty kališní vehni úzké, po kraji žláznato- 

 brvité; Květy v chocholících po .3 — 5, prostřední plody skoro kulovité až 

 opakvejčité, delší svých slopek, vnější plody ellipsoidieké a dlouze slopkaté, 

 všecky namodrale ojíněné. Koruny větší, skoro nachové. Podřízené odrůdy : 



ó'') sessilis Gdgr. (Tab. 1054 et Monogr. Ptos. 1892, Tom. 11., p. 128 

 — Baenilz herb. eur. Nr. 1273). Stopky květní bohalěji oslníte. ťlapíky 

 bezžlázné. Nejhořejší postranní a konečné lístky na spodu skoro srdčité. 

 Zuby malé, žláznaté 2král pilovité. Palisty úzké s oušky rozbíhavými. Číšky 

 ellipsoidieké. Ušty kališní krátké, bezžlázné, chudozpeřené. Plody jen 

 po 1 — 2, krá Iko-slop kat ('■, el lip soidicky vejčité. 



d^) Moraviae .1. B. Keller. (Syn. moravica Gdgr. Tab. 1064, 1882, 

 Monogr. Ros. 1892, II. 132 exclus. Syn. melanophylloidei J. B. Kell., falso 

 relalo ; non R. moravica Borb.) Stopky květní roztroušeně ostnité ; lístky po- 

 dlouhlokopina té, ku spodu trochu zúžené, na středním nervu žláznaté, zuby 

 kopinati'. Řapíky oslnité, trochu žláznalé a slabě pýřité. Palisty načervenalé, 

 ouška rozbíhavá. Stopky květní po 1 — 2, 6 — 8 mm dl. Číšky prodloužené. 

 Ušty kališní s čárko vitými přívěsky a úzkými, celokrajnými, pérovitými úkrojky 

 liohalě zdobeny. Cnělky srstnaté (nikohv vlnaté). Terč plochý. Koruny silně 

 růžové. Plody prodlouženě ellipsoidieké, na obou koncích silně zúžené, 

 delší svých slopek. 



ř) Sandbergeri Chrisl. (l. c. p. 166, Ob. Fl. 889). Keř slěsnaný, 

 větévky kratší. Lístky menší, sblížené, skoro se dotýkající, elliptieké až po- 

 dlouhloelliplické, na obou koncích špičaté, tuhé a pevné (jako u Reuteri). 

 Zuby 2krát žláznalopilovité, sem a lam léž jednoduché. Střední nerv jakož 

 i řapíky chlupaté a ostniíé, bezžlázné. Listeny velmi veliké, načervenalé, krátké 

 stopky květní zcela kryjící. Cnělky vlnalé. Koruny malé, sytě růžové. Ušly 

 kališní po odkvětu rozloženy, nevzpřímeny (proto v.) subcanina Crép. blíže 

 příbuzná). Plody malé, kulovité. 



':) myriodonla Ghrist. (1. c. p. 167, J. B. Keller 1. e. p. 227 elc). 

 Lístky vícekrát složeně žláznatopilovilé, zuby oslré a špičaté, stopkalými (ni- 

 koliv přisedlými) žlúzkami liojněji vroubeny, v obrysu jako u H. glauca, jen 



