— 1025 — 



bez osltiňv, cIiiHložláznaté a Irochu pýřilé. Palisly veliki', Iiorejší s volmi širo- 

 Uými, uač.Tveiialýini, odslálými oušky. Slopky Uvělrií po 2 — 3, zcela krátké, 

 clmdč „(uhožláznalé Rip." (lóž bczžlázné Cn'-p.). Číšky okioulili-, m-iii a lam na 

 spodu s iiékolika slopkalými žlázkauii. ['šly kališní šíře Z])eřené, na híbelu 

 vždy bezžláziié, s pérovilýiui úkrojky chudě žláznalo-pilovilými. Cnělky srst- 

 iiatť- (nikoliv vhial(-). Terč plochý. Koriuiy prostřední veUkosli, rňžové. Plody 

 okrouhlí'-. 



ž|) Všecky lístky vícekrát dvojitě pilovité. 



Z tohoto — skupinu tvarů (ostatně uuioholvárné a málo omezené) R. fu- 

 ^a.v Grcnícr — ■ obsahujícího oddělení jest v nu-ni herbáři jen přililižný tvar: 



/) myriodouta f. hispida Christ et Max Schulze elc. zastoupen, t. j. 

 li. glauca, která odpovídá zcela myriodouta Chr. (viz tuto nahoře str. 1020), 

 zvláště t('',* zuby slopkalými žlázkami liijně (na obou krajích) posázenými a plody 

 kidovilými obyčejně menšími; rozeznává se však chudě štětinatými (slopkalě. 

 žláznalými) stopkami květními, často též ušly kališními na hřbetu žláz- 

 natými. 



'J"var význačný odr. Caliallicensis posud na Moravě nenalezen, původní 

 exempláře prof. Spitznera jsou neúplné a bez uštů kališních a představují glauca 

 biserrata s kulovitými plody, jejížlo stopky květní, přesněji: plodní, nemají 

 žádných (vyjmouc jednu nepatrnou) stopkatých žlázek, těmito 3 vlasUioslmi 

 jsou zmíněné rostUny od Caballicensis rozdílné a s ?■) discreta nuiohem příbuz- 

 nější, ku kteréž je hodláme prozatím řadili; rostou v křovinách u Seloulek a na 

 Kosíři u Prostějova (Spitzner). i) myriodouta hispida: u rybníka v Schenkhofu 

 n Šumberka (Paul) a u Mor. Budějovic s ? (Oborny). U Místku (Gogela!), se 

 žlázkami na hřbetu uštů kališních, rubu palistův a na středním nervu listův, s plody 

 vejčitookrouhlými, s ušly kališními, však skoro nazpět ohrnutými (— Sagorski 

 Naumbiímger Ros. ]>. 41): na Hutberku u Velk. Losina (Form. Ros. d. Hochg. 

 p. 5), konečně v krásném tvaru s počínající žláznatoslí postranních nervův a hustě 

 žláznalým středním nervem: na Červeném kopci u Brna. 



tt) Lístky obak lysé, av.šak vespod na postranních nervech žláznaté. 

 Slopky k\ětní bezžlázné. 



$) Lístky obak sxětlozelené až sivozelené, všecky vespod na postran- 

 níť h nervech žláznaté. 



i) slaYodolica Kell. et Kmet. (srov. klíč str. 945 a 946). Větévky 

 květní velmi sblíženými až skoro přeslenatými, krát- 

 kými, tenkými, křivými, žlutavými ostny bohatě posázené. 

 Lístky menší, opakvejčité, všecky ku spodu zúžené, dolejší a prostřední 

 též mezi nervy s roztroušenými žlázkami, po celém kraji (též 

 na spoJině) žláznaté 2 — 3krát pilovité. Řapíky tenké, jednostranně 

 chlupaté a bohatě až velmi hustě stopkatožláznatě králkoštětinaté^ 

 v kvéten=5tví stojící řapíky též ostnité. Palistv široké, dolejší a pro- 

 střední vespod na ploše žláznaté, často i se řapíkem světlonachově 

 načervenalé. Květy po 3 — 5, svazečnaté, prostřední stopky květní 

 kratší, vnější zdélí (neb trochu delší), ojíněné, krátkovejčité 

 neb skoro okrouhlé číšky. Ušty kališní hojnožláznatě pilovité, 



65 



