- 1033 — 



bledě a namodrale ojíněné. Ušty kališni vně částečně 

 žláznaté, po kraji běloplsťnaté, as 18 mm dl., méně (než u R. du- 

 met.) zperené, vnější s 1 — 2 pérovitými úkrojky. Hlavička čnělek hustě 

 chlupatá. Plody (teste Seidl) kulovité (až skoro vejčitokulovité, leč ni- 

 koliv ploše kulovité). 



Posud jen v Cechách, / 



§§) Ušty kališni skoro nedělené, neh s nemnohými užšími Iřdůčky. 

 Cišky malé a ellipsoidické. Plody vejcilé (neveliké). Barva listů s\ěllejš!, 

 namodrale šedá. Oslny rozlroiišenéiši. 



h) iiicaua Kitaibel [v Schultes Oest. Fi. ed. 2, II. (1814) 70 et 

 in Addit. ed. Kanitz in Linnaea XXXII. (1863) 591—592]. Větve delší, 

 chudé ostnité, větévky květní namnoze bez ostnův a jako stopky květní 

 a číšky namodrale ojíněné. Řapíky roztroušeně ostnité, hustě 

 běloplsťnaté, bezžlázné. Palisty podlouhlé, vespod zcela chlupaté, se 

 špičatými, rozestálými oušky. Lístky dosti veliké (při délce 'žb—bOmm, 

 as 20 — 30 mm š.), liché vejčité, často slabě srdčité, postranní vejčité 

 až ellipticky podlouhlé, tupounké, tenčí a měkčí (nikoliv řasnatě 

 svraskalé), na líci namnoze bledéji zelené a zcela řídce chlupaté, vespod 

 hustě š e d o chlupaté neb šedobíle plsťnaté a na vyniklých postranních 

 nervech hustě chlupaté, zcela bezžlázné a jednoduše pilovité, krátce 

 řapíkaté (nikoliv přisedlé). Stopky květní nedlouhé a i s malými, 

 ellipsoidickými číškami lysé, často však též 10—15 iinn dl. 

 a namnoze neděleným velmi daleko je přesahujícím lupenem podepřené, 

 č a s t ě j i o j e d n ě 1 é, řidčeji v chocholících, též tupými avšak 

 krátkými šedobíle chlupatými hsteny opatřených! Ušty kališni pro- 

 středni délky, úzké a skoro nedělené neb často nejvnější samo- 

 jediný s jedním neb nanejvýš s 2 malými pérovitými úkrojky, na hřbetu 

 namodrale šedé, trochu chlupaté, po krajích plsfnaté, as zdéli skoro 

 nachových a vykrojených plátkův, po odkvětu skloněné Yzpřímeny, 

 za zčervenání (neposedlého, nýbrž prostředně dlouze stopkatého) men- 

 šího až prostředně velikého plodu opadavé. Hlavička čnělek prostředně 

 veliká, zcela (avšak nikoUv bélovlnatě) chlupatá. 



Dle Oboiného jen: ii Vselina (P.ubela), avšak již r. 1883 a později mnou 

 lé>. v západní JVloiavě sbiiána a J. P. Kelterem již před údajem Uborného v ()sl. 

 b. Zfseh. 1886, p. 1!16 uveřejněná. Piosle léž: u Místku a při kraji cest u Basky 

 v Slezsku (Gogela), Y (:-eskoiiioravskéin pohoří: u Nov. Říše a Žďáru. V Jeseníku: 

 na Louce za Lázeňským parkem ii Velk. Losina, při cestě na Karlovu výšinu, 

 u Krumberka, Vojtíškova, Obědiu' a kolem Jann-lic a konečně jakd parvifolia 

 imiserrala: u Žabovresk bliže Ibiia: zástupcové těchto moravských rostlin jsou: 

 2lvarnými plody a stálou (ač typicky lozlroušenoii) ostnitoslí větvi a řapíkův, 

 méně stálým, rozeklaným ozubením a na vrcholku větvi scházejícím jíním od 

 rostlin v Horn. Uhrách rostoucích jen nepatrně rozdílni, rovněž i rostliny: od 

 Mor. Budějovic, jež shodují se s rostlinami od Šlávnice na Sytnu (za tilagonon) 

 vostou<-ími až na menší, hustěji rozeklané zuby (srovnej Form. Pos. d. llocliy. p. Hl). 



