— 104H — 



iisly kališiiími, osliiy kralšíiui a líslUy slabí; chliipalýiiii; pak s dlouhými 

 Ostny: na úpalí Hádň siiiércm k Maloaií'ncňin (Form., Oesi. h. Z. 1886, 

 čís. 4.) a na Hádech u Klajdovky; ve tvaru přechodním k rubiginosa isncantha: 

 na mezích u Kartouz Oest. b. Z., 1885 p. 120, zde též f) subiiilVscens : 

 jako homoacantha, foUis supra irlandulosis flávoviridibus, I var zvláštní, jižní tvary 

 odr. comosa připomínající: v Písařkách u Brna poblíž Jundrova (Form. herb. 

 čís. 105); se srstnalými číškami: na mezích u Kartouz (Form. herb. čís. 173, b]; 

 jako více chlupatý přechodní tvar k rubig. acanthophora, s listy malými, ostny 

 hustšími, častéji skoro štětinatými a číškami úzkými a srstnatými: na Červeném 

 kopci, zde též jako lusus longe pcdunculatus, receptaculis nudis. Ve tvaru (vy- 

 jímaje plod) úplně k rotundilblia Rau přechodním: na slezské stranč obecné stráž- 

 nice u Místku (Gogela herb. čís. 13, II.); jako 1) homoacantha senticosa: u Místku 

 (Gogela herb. čís. I., 5.); jako 1) homoacantha submicrophylla: na Červeném 

 kopci u Brna; pak jako i) verticillacantha: ťoliolis fere parvis ellipticis, ul in 

 R. comosella el subrotundoovatis, ut in R. cumosa! aculeis brevibus: na Čer- 

 veném kopci u Brna (Form. herb. čís. 553). 



r/) comosella DéSÓgl. et OzailOll (in Hull. Soc Hauph. (1881), 

 čís. VIII., p. 32 7 a dle orig. v herb. Kell.). Vzhled jako u předešlé. Pníčky 

 a dolejší části větví s úzkými, dlouhými, rovnými neb skoro rovnými, velmi 

 špičatými, tuhými ostny velmi bohatě posázené. Ostny prostředních a květních 

 větévek ze širokého, smáčknutého spodu + prodloužené a jen málo ohnuté, 

 jednoduché, bez vtroušených štětinatých neb jehlicovitých ostencův. Lístky pro- 

 středně veliké až malé, vejčilé až vejčitoel lip li ck é, vespod hustě hnédo- 

 žláznaté i s řapíky ± chlupaté. Palisly s krátkými, vespod žláznatými až 

 lysými oušky. Typické (= krátké, po 2 — 4 stojící) stopky květní jsou hustě 

 slopkatožláznaté (nikoliv delšími, jemnýnú šlělinkami posázené). Číšky malé, 

 vejčitookrouhlé (též však podlouhloellipsoidické), lysé neb jen na spodu s ne- 

 nmohými stopkalými žlázkami. Cnělky králké, zcela srslnaté. Terč plochý. 

 Plody prostřední velikosti, vejčitopodlouhlé neb vejčitoellipsoidické, ušty kališními 

 na hřbetu žláznatými věnčení-. 



Vyskytuje se brzy s menšími, avšak širšími lístky, jako: u vojenské 

 střelnice u Žabovřesk a u Sv. Anloníčka u Brna; jinak zas ve tvarech s ušty 

 kališnimi a stopkami květními jen útle žláznatými, nikoliv však štětinatými (jako 

 v orig. leg. Ozanon v herb. Kell.), které se skupině acanlhophor, zvláště como- 

 sellaeformis značně přibližuji, jako: kolem Žabovřesk, Form. herb čís. 304 

 a 307 a které se též ještě od comosellaeformis listy vespod zcela (ač jen 

 řídce-)chlupatými a ostny dlouhými, oddálenými, v párech stojícími rozeznávají, 

 podobně též: na Židenických kopcích u Brna, Form. herb. čís. 418; konečně 

 jako střední tvar mezi comosella a rubiginosa f) subrulesceiis s listy zcela chlupa- 

 tými, větvemi zprohýbanými, čnělkami slabě chlupatými (jako u uucrantha), ostny 

 dlouhými, tuhými, jako u comosa, od léto však krátkými ušly kališními a krat- 

 šími číškami a jen králkožláznalýnu stopkami květními rozdílný: na mezích za 

 Karlouzy, Form. herb. čís. 184. 



0) Beskidariim J. B. Keller. S velmi malými plody a ma- 

 lými listy, skoro zakrslá. Vzezřením slředozeumím ilruliími Suavilbliarum 

 podobná; pníčky stěsnané, velmi rozvětvené. Větve černohnědé, sem a lam 

 zprohýbané a jako hojné, velmi králké, jednokvěté větévky květní tnálo 

 zahnutými, velmi ostře zašpičatělými, namnoze v párech naproti sobě stojícími, 

 avšak 2— 3krát kratšími ostny posázené; podobné ostny vyskytují se též na 



66* 



