— 1049 — 



brzy jako stopky plodní velmi rnzlroiišonr" žláznató, brzy bohal^ji štélinalé 

 (Crépinovy IVim. I. 287— 2!)0). 



Sub var. pcriuixta: na Corveném kopci ti Brna a v údolí Hradnice 

 II Ziiojiiia (Oborriy), iiinoii \e í) blepliaridea (Gdg. Tab. 3391 et mon. nova 

 IV. p. 2()l, 1893) I. j. s vcjčilč okrouhlými a široco. vejčilými (nikoliv vejčilě 

 podlouhlými), na líci velmi roztroiLšenř! pýrilými, vespod na nervech silněji neb 

 husle srslnalými líslky, s řidší neb rozlroušenou žláznaloslí na plochách, časlo 

 lež s chudším ozubením a okrouhlejšími neb kratšími a širšími plody, (var pře- 

 eiiodiií k pleiotricha a seplicola: hojná v Písařkách u Brna a se špičalými líslky: 

 na CervoUíMU kopci u Brna nalezena. «) lieillOrOSa : nn TerveníMii kopci a v lese 

 za Karlouzy. 



Subvar. (limiliuta Boreau (v Déségl. cal. 1876, 344; Syn. R. micranlha 

 I»(''S(''gl. Essai, ISOl, 115 — R. micrantha Boreau II. cení. de la France ed 2, 

 11. p. 182 non Smi! li!). Ker menši, nízký a slěsnauý, někdy skoro Irsnalě 

 huslý. Oslny krállú- až mah', namnoze husle při sobe slojicí, křivé léž 

 na větévkách kvělních. Bapíky oslnili', králce chlupaté. Líslky velmi malé, 

 vejci té až vejčilě okrouhlé, jemně pilovití' s malými trojhranými zoubky, vespod 

 zcela chlupaté". Stopky květní po I — 3isvejěilými číškami zcela srslnalé. 

 Terč plochý. Květy niah', í:ivě růžoví': pl"dy malé' krátko vej či té' neb vejčili', 

 dole zaohroulilené' a zcela hladki'. 



Velmi krásně u I. tunelu poblíž Obran, zde též s ťoliis trichoneuris. 



'^° Listy vespod na ploše i s řapíky a palisty vždy hustě měkko- 

 ehlupaté. 



Subvar. plciotricha Borb. (Vasvár 1888, p. 285: Syn. R. permixla L 

 densius pubescens sensu Borb., co však vzhledem k mnohým svrchu vytčeným 

 k rubiginosa přechodním vlastnostem R. permixtae sotva správno bude). Ostnitost 

 a rozvětvení jako u a) iconica. Lístky prostřední velikosti široce elliptické až 

 více vejčité, špičaté a i s listeny a v cliudém počtu svazeěnalých stopek 

 květních hustě chlupaté. Číšky vejčité. Koruny rňžttvé. Tento tvar však 

 se .širokou hlavičkou čnělek, která několik chloupků nese, byl fiandogrem již dříve 

 v) Kranseana v Tab. 3512, (1828) pojmenován. 



V Písařkách u Brna a jako i") Krauseana Gdgr. s lístky na obou 

 koncích zaokrouhlenými, obak chlupatými, elliptiekými, řapíky liz ostnilými, 

 stopkami květními tuhoštětinatými a několika chloupky na čnělkách : na mezích 

 u Karlouz. — Též u Landshutu (Heger) v prus. Slezsku poblíž hranic a do- 

 jisla že i jinde mezi těmito dvěma místy. 



/:.A Plody kulaté neb Tejčltě kulaté. 



Subvar. Septicola Déségl. (Essai mon. 1861, 149; Cottet et Castella 

 Bullel de La Société Fribourg 1891, 156.) Keř stěsnaný, s četnými silnými 

 křivými, tuhými ostny. Větévky květní často bez ostnůy. Řapíky hustě 

 měkkochlupaté, žláznaté a os tni té. Lístky prostřední velikosti, vejčilě ellip- 

 tické, často se skoro okrouhlým konečným lístkem, na líci skoro neb zcela 

 lysé, vespod zcela měkkochlupaté a bledožláznaté, na nervech hustěji chlupaté. 

 Palisty namnoze úzké, na líci lysé, vespod jako listy oděné. Stopky květní 

 hustě chlupatými a žláznatými lis'eny podepřené neb přerostlé, po 1 ( — 3), bez 

 chlupův, jen bohatě slopkatě žiáznalé jako dolejší polovice vejčilě okrouhlých 

 čížek. Ušty kališní na hřbetu zcela žláznaté, nazpět ohrnuli' až odslálé. Terč 



