— 1056 — 



d) Formáiickiaiia J. B. Kell. (Oesl. b. Z., 1885, čís. í). Kře pro- 

 střední výšky s větvemi tmavočervenými, neplodnými prýty 

 i s listy načerv'*nalými; načervenalé mladé výhonky jsou však 

 bělavě jemnoplsťnaté. Ostny všecky tuhé, roztroušené a ± hákovité. 

 Lístky tlusťounké, obak + jemnoplsťnaté, podlouhle vej- 

 ci té, až podlouhle elliptické, veliké, až prostřední velikosti, všecky 

 špičaté, ku spodu úzce zaokrouhlené, nikoliv klínovité, po kraji 

 velmi stejnoměrně pilovité. Zuby otevřené, veskrze krátce 

 a široce vejčité (=:jako u R. rubiginosa L.), vespod bledými, 

 jemnými (Tomentosae připomínajícími) žlázkami hustě posázené. L i- 

 steny malé, vejčitě kopinaté, v jemnou dlouhou špici vybíhající, 

 načervenalé hnědé, vně jako tlusté řapíky velmi krátkou, 

 skoro aksamítnatě modravě šedou plstí řídce pokryty, po- 

 sléze olysající, nikoliv lupenité a namnoze kratší než stopky květní. 

 Chocholík bohatokvětý, často vidličnatě složený, leč útlý a zcela 

 krátký. Stopky květní nachově hnědé, velmi tenké, krátkými, 

 jemnými, červenými stopkatými žlázkami a útlými žlutavými, krátkými 

 štětinami nestejnoměrně hustě posázené (připomíná částečně R. anthra- 

 citica Ghrist), po 3—9, sotva z d é 1 í neb málo delší číšek. Gišky 

 černonachové, nemnohými, žlutavými, velmi krátkými žláznatými štěti- 

 nami posázené, neb lysé, v poupěti velmi drobně ellipsoidické, 

 později podlouhle opakvejčité (v stopky zúžené). Stopky kališní 

 skoro krátké, velmi úzké, z úzkého spodu skoro v jemné 

 nitky vybíhající, s velmi úzkými, skoro nitkovitými pérovitými úkrojky, 

 nazpět ohrnuté, až zpola odstálé, na hřbetu velmi jemně a hustě 

 žláznaté, obak krátkoplsťnaté. Terč plochý. Gnělky slabě chlu- 

 paté, též skoro lysé, malou nečnějící hlavičku tvořící. Koruny 

 skoro neb zcela malé, nachové, plody vejčité. Zajímavý a krásný 

 R. tomentosa a rubiginosa připomínající tvar našeho území. 



Výziiačnř (slalnáj iia CciAťiiéiii kopci u l!ina vicckrálc ř-birána; pak jako 

 f) SUbrobusta Suavifoliis (v. puberae t)C. iiiodo) proxima: na ČerveiK-in 

 kopci sub. nr. 575; zde U-ž s čnMkanii skoro lysými (— tvary slřcMlni mezi 

 pcrmixla Désť'gi. a pubera DC. == Micranlliis i. e. pleiolrycliae Borb. Vas\ár, 

 285 módo proxima), ušly kalisiii však odslálé a spod lislu široce zaokroidilcMiy 

 — rubiginosa I.. s čnťlkami došli lysými: můj licrb. čis. 576. — Pak rovnrž 

 f) subrobusta Suavifoliis (v. puberae DC) s clilupalými čnelkami a spodem lislu 

 módo proxima jako lusus: receplaculis pedunculis ramisque (!) ^eiis tlavi- 

 caulibus longiusculis, (iglandulosis . hispida, foliis lenuiler pubcscenlibus: na Čer- 

 veném kopci sub. nr. 589; — pak jako f) millOr (limorphacailtlia ;id 

 Suavifoliis (pub(íra i)C.) magis, quam ad Micranlhis (pleioiricha B) xer^cns r: 

 čís. 578, sed receplaculis selosis; čís 577 z téhož kopce; již z Ičchlo zákliuliiicli 

 tvarův, které j.sem všechny u Brna sbíral, vysvítá jich zvlášlui sysicmalicky oli- 

 lížui- sířc.dm' postavem', kleré dle staré školy jménem označili so nmsi. — S jen 

 Inliými, avšak skoro šidlovilými ostny a skoro lysými ^nřlkaini nalezl jsem ji: 



